102 



c. Støvdragernes Anlægsmaade. 



aa. Hovedstøvdragerne. Payer og Bâillon antage 

 vistnok, da de ei udtale sig særlig herom, at Hoved- 

 støvdragerne anlægges frit o: fjernede fra Kopdæk- 

 bladene. Warming siger, at en Hovedstøvdrager og 

 dens tilsvarende Kopdækblad altid træde frem som 

 nøie sammenhørende Dannelser og at de undertiden 

 endog findes forenede i een eneste Cellevorte. Dette 

 er maaskee lidt for stærkt udtrykt, det er ganske 

 vist, at de som allerede omtalt kunne være forenede 

 i een Cellevorte; men det er ogsaa sikkert, at de 

 kunne være isolerede, hvad vel forresten Warming 

 ogsaa nok vil indrømme. Warmings Angivelse om, 

 at Hovedstøvdragerne fra Begyndelsen af vise sig 

 som halvkugleformige Vorter og Kopdækbladene som 

 Valke nedenunder dem stemmer med mine egne 

 Iagttagelser, 

 bb. Bistø vdragerne. 



At 1ste Bistøvdrager viser sig som en Vorte »un peu 

 plus bas que la premiere o: étamine et sur un de ses côtés « 

 som Payer siger og at den 2den Bistøvdrager paa samme 

 Maade viser sig som en Vorte paa den anden Side, men lidt 

 lavere end den anden o. s. v. derom ere vi alle enige. Men 

 Warming siger endvidere, at den hele Støvdragergruppe dan- 

 ner en Svikkel. Det vil altsaa sige, at Hovedstøvdrageren 

 er Moder til 1ste Bistøvdrager, 1ste Bistøvdrager er Moder 

 til 2den Bistøvdrager o. s. v. Om Rigtigheden heraf har jeg 

 aldrig kunnet overbevise mig. Jeg har ganske vist seet 

 1ste Bistøvdrager fremtræde ligesom en Vorte ved Grunden 

 af Hovedstøvdrageren og det kunde nok see ud som om den 

 udsprang fra Hovedstøvdrageren, men jeg har ikke kunnet 

 overbevise mig om, at den virkelig heelt og holdent udsprang 

 fra denne; der var altid Mulighed for, at den enten tillige 

 eller heelt udsprang fra samme Axe som Hovedstøvdrageren 

 og kun var nøie forenet med denne, paa samme Maade som 

 unge tætstillede Organer saa tidt ere. Det samme gjælder 



