105 



en Axe. Han henter sine Grunde fra: a) Hovedstøvdragernes 

 Form ved deres første Fremtræden; b) fra Hovedstøvdrager- 

 nes Sammensmeltning med Kopdækbladene; c) fra Gangen i 

 Udviklingen; d) fra Støvdragernes Stilling; e) fra Indvendinger 

 mod anden Tydning 1 ). 



a) Hovedstøvdragerne ere halvkugleformige i Begyndelsen, 

 medens Kopdækbladene og Løvbladene ere valkformige. 



At tyde Støvdragerne som Axer eller »Knopper« af 

 denne Grund er utilladeligt, thi Bladanlæg ere ikke altid 

 valkformige og navnlig ere Støvdrageranlæggene hos an- 

 dre Planter vorteformige eller halvkugleformige, hvad saa 

 at sige hver eneste af Payers Tavler (1. c.) viser. Og 

 det er naturligviis med Støvblade og ikke med Blade al 

 andre Formationer at Støvdragerne skulle sammenlignes. 



b) Men Anlægget til en Hovedstøvdrager var stundom sam- 

 mensmeltet med det modstillede Kopdækblad til en ene- 

 ste Vorte. 



Dette beviser heller ikke Noget; thi to unge Blad- 

 anlæg kunne ligesaa godt være sammensmeltede som Blad- 

 anlæg og Knop; saaledes ere hos Primulaceerne ifølge 

 Pfeffers 2 ) Undersøgelser Kronblad og Støvdrager op- 

 rindelig forenede i een halvkugleformig Knude. 



c) »Vi kjende ikke en eneste Blomst med følgende Udvik- 

 ling: først anlægges et Bægerblad og samtidig dermed et 

 det modstillede Støvblad; saa anlægges efter Spiral 2 /5 

 et 2det Bægerblad med Støvblad, saa et tredie« o. s.v. 

 (1. c. p. 53). 



Men en saadan Udviklingsgang kjende vi netop, nem- 

 lig hos nogle Umbelliferæ ifølge Sie lers 3 ) Undersøgel- 

 ser, hvilke jeg kan bekræfte for Daucus Carotas Ved- 

 kommende, hvor jeg har seet aldeles tilsvarende Billeder 

 som dem Sieler giver. Dog formener jeg, at «Samtidig- 



W. har ikke selv sammenstillet sine Grunde; men andre end disse 5 

 Grunde har jeg ikke kunnet rinde i hans Afhandling. 



2 ) Pfeffer: Bot. Zeit, fra 4de Marts 1870. 



3 ) Sieler: Bot. Zeit, fra 17de Juni 1870. 



