34 



næsten har naaet sin fulde Udvikling paa den Tid, Planten 

 blomstrer, saaat den altsaa itide har kunnet fungere paa den 

 antydede Maade. 



Med Hensyn til Dannelsen af Kork i andre urteagtige 

 Planter end de nævnte, kan jeg gjøre den Bemærkning, at 

 visse Familier vise sig meget utilbøielige til at danne Kork; 

 saaledes har det ikke været mig muligt at opdage den hos 

 en eneste Labiat, skjønt jeg har undersøgt adskillige Slægter 

 og deriblandt Arter, hos hvilke jeg efter deres Udseende at 

 dømme var ganske sikker paa at træffe Kork; som Erstat- 

 ning for denne have de uddannet deres primære Bark paa en 

 særegen Maade, saaledes at den faaer et korklignende Ud- 

 seende, som ved en ringe Forstørrelse har noget Skuffende 

 ved sig, saameget mere som deres Celler ogsaa have Korkens 

 brune Farve og intet Indhold have; Cellerne ere retangulære 

 og mangle Mellemcellerum , men den radierende Anordning 

 findes ikke. En tilsvarende Uddannelse af Primærbarken 

 uden Korkdannelse findes hos mange Papilionaceer. 



FORKLARING AF TAVLERNE. 

 Tab. V. 



Fig. 1. Convolvulus sepium. 



Fig. 2. Trifolium hybridum, begyndende Korkdannelse. 

 Fig. 3. Samme, senere Stadium. 



Fig. 4. Trifolium repens, e. Epidermis, k. normal Kork, h. 1 

 den paa Grund af Sygdommen udviklede Kork, pr. primær 

 Bark, s. secundær Bark, 1. Lacune, b. 1 sygt Bastbundt, c. 

 Cambium, v. Kar. 



Fig. 5. Urtica dioica. 



Fig. 6. Medicago lupulina, pr. primær Bark, s. secundær 

 Bark, k. Kork, b. friskt Bastbundt, b. 1 henfaldende Bastbundt. 



Fig. 7. Epilobium pubescens, pr. primær Bark, b. Bast, k. 

 Kork, s. secundær Bark, 



