224 



medens kun 1 viste sig" nærmest beslægtet med C. brevifrons* der 

 i det hele taget var mindre, havde lysere blade og' meget spinklere, 

 med torne stærkt besatte bladstilke. 



I 1869 og 1871 foretog meddeleren lignende bestøvningsforsøg, 

 som imidlertid mislykkedes, da han ikke den gang kendte det rette 

 tidspunkt for hunblomstens vedkommende, hvilket han senere havde 

 erfaret gav sig til kende derved, at frugt bladene, som både for og 

 senere sade tæt sammenpakkede, fjærnede sig fra hverandre, således 

 at pollen da med lethed kunde pustes ind og komme i berøring med 

 æggenes kimmund. 



Den 6te maj 1872 blev noget flere år gammelt pollen af 

 Ceratozamia brevifrons indpustet mellem de fra hinanden fjærnede 

 frugtblade i hunblomsten af Ceratozamia robustav den 17de maj, 

 da blomsten endnu ikke ganske havde lukket sig, blev frisk pollen 

 af en nys udsprungen hanblomst indpustet. Forsøget lykkedes til 

 dels i det henved ~/a af den hele koglelignende blomst frembragte 

 modent frø, hvoraf omtrent n /4 spirede den 1ste august 1873, efter 

 at frøene vare såede den 18de januar samme år. 



En af bastarderne fra 1852 (en hunplante) blomstrede i 1873 

 i Lunds bolaniske have. Botan. gartner Christensen foretog her 

 bestøvningen med pollen fra en af bastardhannerne i vor botaniske 

 have. Forsög'et lykkedes og frøene, der bleve såede både i Lund 

 og her, spirede bægg-e steder. 



I 1874 endelig foretog meddeleren samme forsøg med Cerato- 

 zamia brevifrons han og hun med samme heldige resultat. 



Af den på fransk udgivne af universitetet i København pris- 

 belønnede afhandling: Systematisk kritisk oversigt over Danmarks 

 Desmidiaceer af cand. phil. J.P.Jacobsen meddeles her et af 

 forfatteren selv givet dansk resumé. 



Desmidiaceerne ere her tagne i den af Nägel i 1847 givne be- 

 grænsning. Ved artsopfattelsen er der taget hensyn til de forskellige 

 måder, formerne variere på, nemlig den spontane, den adaptive og 

 delings-varieringen. Ved de to sidste varieringsmåder fremkomme 

 henholdsvis arternes formæ ornatæ og formæ depauperaiæ, 

 Klorofyllets ordning er kun benyttet som karakter i ganske en- 

 kelte tilfælde. 



De her for Danmark opførte former ere ordnede under 138 

 artsnavne ; af disse vare 22 tidligere fundne her i landet. Kun det 

 nordostlige Sjælland og Nørrejylland er undersøgt og heraf da 

 navnlig Thy. Arbejdet er da heller ikke synderlig andet end en 

 lokalflora for denne egn. 



En bemærkning, der ikke har funden plads i afhandlingen ind- 

 skyder jeg her. Det siges, at Desmidiaceernes hovedmasse, hen- 

 imod vinteren gulner og dør. Floraen skulde således navnlig fornyes 

 ved zygosporefødte individer. Dette er, i alt fald her i landet ikke 

 tilfældet. Kopulationen er her ikke meget almindelig , særlig ikke 



