- 91 — 



læggende Faktor. Dertil kommer, at Træerne efter Ejerens Ud- 

 sagn aldrig sætter Frugter og altsaa er henvist til udelukkende 

 at forny sig ved Rodskud. Dette Forhold kan det muligvis skyldes, 

 at Lundens Træer alle nedstammer fra eet Individ, hvis Hankøn 

 har været overvejende. Ilex synes jo ofte at være tvebo 1 ). Ejeren 

 fortalte yderligere, at Vestenstorme fældede et eller flere Træer 

 hvert Aar. Paa det Fotografi, som Rostrup lod tage (se »Frem«, 

 Vore Planter, Side 224), ses det tydeligt, at Lunden længst mod 

 Vest er vindkuet, idet Træerne er lavere og skævt voksende. For 

 øvrigt giver dette Billede ikke noget Begreb om Lundens nu- 

 værende Udseende, idet Haven, der ses i sin nyanlagte Form, er 

 vokset saa meget til, at den har skjult Kristtorntræerne mellem 

 lige saa høje Frugttræer. Kun mod Vest er Lunden aaben og lader 

 Vestenvinden saa godt som uhindret stryge ind. Et forsvarligt 

 og hurtigt voksende Læbælte her vilde sikkert frelse Lunden fra 

 Undergang. Efter gamle, stedkendte Folks Udsagn skal der tid- 

 ligere have været et Par Krat til paa samme Bakke, men de øde- 

 lagdes paa Grund af Træets Anvendelse i teknisk Øjemed, da det 

 var den eneste Træsort, der fandtes paa Øen. Til Kranse er taget 

 og tages endnu en Del Grene, men dette kan dog næppe have 

 haft nogen særlig ødelæggende Indflydelse paa Lunden. 



Vegetationen paa Alluviet. 



A. Stranden. Forstranden hele Øen rundt er dannet af Rulle- 

 sten eller sjældnere af Sand. Hvor Brinkerne gaar ud til denne For- 

 strand, er som tidligere omtalt, ofte dannet en Terrasse, i hvis 

 Side Rullestenene ligger blot og viser, at det er gamle Strandvolde, 

 der nu borteroderes. Hvor tidligere Sunde har mundet ud mellem 

 Bakkerne, ligger tilgroede Sandstrækninger : Fælleder, j^derst med en 

 bred og anselig Strandvold, under hvis tynde Vegetationsdække 

 Ralstenene ligger opbunket, eller med Sand i lave Klitfostre. 

 Inden for Volden ligger Agrene, og for at befri disse fra Foraars- 

 vandet er der gennem Volden gravet mange — ofte meget dybe 

 — Grøfter, der er blevet Fristeder for nogle af Øens ejendom- 

 melige Planter, saaledes først og fremmest for Libanotis mon- 

 tana. Intetsteds findes Strand- eller Sylteng, hvorfor denne Lo- 

 kalitets Planter enten helt mangler eller er Sjældenheder paa Øen. 



Forstrandens Ralsten bærer nogenlunde de samme Arter 



x ) Se: J. J. Hansen, Bidrag til Kristtornens Historie. »Haven« L906. 



