— 93 — 



Evedannelse kan forekomme paa Sydbredden og har da den ka- 

 rakteristiske Bevoksning af Atriplex hastata, A. littoralis og Matri- 

 caria inodora v. salina og undertiden Anthriscu s vulgaris. 



B. Strandfælleden. En større Strækning af udyrket, hæ- 

 vet Bund bestaaende af et gammelt Strandvoldsystem ligger ved 

 Mastrup mod Øst og (en mindre) ved Fyret mod Vest, og begge 

 Steder er dannet lidt Lynghede. Magrest er Heden ved Fyret, 

 hvor Calluna-Bevoksningerne er spredte og i Lavningerne blandet 

 med megen Salix repens. Paa aabne Sandpletter vokser her Wein- 

 gaertneria canescens, Bromus hordeaceus og, mod Sandstranden 

 udenfor, Carex arenaria, der jævnt gaar over i Samlag af Calama- 

 grostis arenaria. Ved Aasen er Fælleden afgnavet af Faar, men 

 synes at beherskes af Festuca rubra, F. ovina, Statice armeria, 

 Galium verum og Cerastium semidecandrum. Mod Forstrandens 

 Sandvold myldrede Silene venosa. Nord for Elmebjerg ligger en 

 lignende afgnavet Lokalitet paa hvilken Silene venosa, Poten- 

 tilla minor og Veronica spicata vokser. Øens interessanteste Fæl- 

 led ligger ved Mastrup og gaar ud baade til Nord og Sydbredden. 

 I Midten er den erobret af et højt og tæt Callunetum, hvori findes 

 Thymus chamaedrys, Viola canina, Antennaria dioeca, Salix 

 repens og to smaa Buske af Juniperus communis. Mod Syd gaar 

 Heden over i en vidtstrakt Statice armeria-Fælled, i hvis Lavnin- 

 ger mellem de næsten umærkelige Strandvolde Rullestensbunden 

 ofte er blottet, enten paa Grund af Stenudgravning eller Over- 

 fladesandets Bortfygning. Heri vokser store Samlag af Cynan- 

 chum vincetoxicum, der ved deres mørke Farve træder skarpt 

 frem mod den omgivende lyse Bund. Hvorfor denne Plante netop 

 har foretrukket denne Bund, ligger rimeligvis i, at Ralstenene 

 binder mere Fugtigheden end den sandede Fælled, og at Bun- 

 dens Indhold af Kalkskaller her bliver lettere tilgængelige for 

 Planten 1 ). Desuden vokser her Silene nutans, Dianthus deltoides, 

 Astragalus danicus, Carex muricata, Bromus hordeaceus og megen 

 Potentilla minor blandet med P. arenaria. Den sidste Art vokser 

 kun paa dette Sted og ikke paa de diluviale Bakker, hvor man 



*) Det kan næppe være underkastet Tvivl, at alle Strandvoldsystemer 

 indeholder mere eller mindre Mængder af Kalkskaller, hvorfor der mange 

 Steder i Danmark f. Eks. i Ods Herred findes kalkyndende Planter paa denne 

 Lokalitet. Udvaskes Kalken ad Aare, bliver der skabt Betingelser for, at 

 Lyngen kan leve, og denne indvandrer da og danner Lynghede. 



