— 116 — 



ling. Læreren i Plantefysiologi, den nuværende Professor ved Uni- 

 versitetet, W. Johannsen var i den Periode stærkt optaget af 

 sin nu saa velkendte Ætheriseringsmetode og af de Arveligheds- 

 undersøgelser, der senere er blevne klassiske under Betegnelsen 

 de rene Linjers Princip. Paavirket af disse Studier og af Johann- 

 sens hele eksakte Arbejdsmetode blev Ravn hjemme i den moderne 

 Arvelighedsforskning og lærte at stille stringente Fordringer til 

 eksperimentelle Undersøgelser. 



Sit Kendskab til Arvelighedsforskningen omsatte han i en 

 lille klar og let læselig populær Fremstilling »Forplantning og 

 Arvelighed« (1904); derimod forhindrede hans mange Pligter ham 

 i nogensinde at faa fuldført den Undersøgelse over «Spring« i Byg, 

 som han havde paabegyndt sammen med Johannsen. 



Medens Ravn saaledes lærte Forskningsmetode af den ene 

 af sine Chefer, var det den andens Forskningsretning, som han 

 tog op, og som efterhaanden blev hans Livsgerning. Han gik ind 

 i E. Rostrup' s Arbejdsfelt og blev en værdig Arvtager af dennes 

 Virksomhed i Plantepathologiens Tjeneste. Og ikke nok dermed, 

 han førte denne Forskningsgren ind paa nye og betydningsfulde 

 Baner. 



Den første Frugt af Ravn' s Interesse for Plantesygdomme 

 var hans Doktordisputats »Nogle Helminthosporium-Arter og de 

 af dem fremkaldte Sygdomme hos Byg og Havre« (1900), et be- 

 tydeligt Arbejde, der med ét Slag viste Ravn's Dygtighed som den 

 praktiske, sunde og modne Forsker. 



Denne Afhandling er bleven den lødige Optakt til en lang 

 Række af Publikationer, der bragte Ravn frem i Række med de 

 første Plantepathologer i andre Lande og gjorde hans Navn kendt 

 og skattet, ikke blot i vide Kredse her hjemme, men overalt, 

 hvor Agerbruget er saa fremskredet, at det har taget Bekæmpelsen 

 af Plantesygdomme op. 



Her er ikke Pladsen at give en indgaaende Skildring af denne 

 fortjenstfulde Livsgerning. Der kan henvises til Professor C. Fer- 

 dinandsen's og Direktør K. D orph-Peter sen' s Nekrologer i 

 »Nordisk Jordbrugsforskning« (3. — 4. Hefte, 1920) og »Naturens 

 Verden« (Juli 1920). Nogle Hovedlinjer af hans Arbejde skal dog 

 trækkes for at give en Forstaaelse af hans store Indsats paa det 

 Arbejdsfelt, han valgte. 



En Studierejse til Central-Europas Lande i 1901 og et Ophold 

 i Bonn hos Professor Strasburger i Foraaret 1902 havde dels 



