— 160 — 



og det følgende Foraar fandtes tillige adskillige Mosser (Hylocominm squar- 

 rosum) og Alger, saa at Ringen i betydelig Grad var bleven grøn, men dog 

 eodnu tydelig kendelig. Da Stedet besøgtes den 7de Juni 1919, var det ydre 

 grønne Bælte blevet betydelig bredere ; men i dette var der nu optraadt en 

 ny død Ring. Dennes indre Rand fandtes 17 — 20 cm udenfor den ydre Rand 

 af den døde Ring fra foregaaende Aar, og dens Bredde varierede mellem 

 40 og 66 cm. Udenfor den nye døde Ring fandtes et frisk grønt Bælte, der 

 sædv. var 15—20 cm. bredt. I Jordprøver taget dels i den døde Ring dels 

 lige udenfor og indenfor den fandtes enten intet eller ganske lidt mikro- 

 skopisk synligt Mycelium, der omspandt Rødder og Rhizomer af Græsser, og 

 enkelte Steder dannede spindelvævslignende Flader; men naar disse Jord- 

 prøver stilledes fugtigt under en Glasklokke, fremkom et kraftigt Mycelium, 

 som kunde dække Jordprøven fra 4 cm. under Overfladen nedefter. Dette 

 Mycelium viste Øskenfusioner, tilhørte altsaa en Hymenomycet. I Slut- 

 ningen af 1919 fremkom igen Frugtlegemer af den samme Tricholoma som 

 det foregaaende Aar og ligesom den Gang udelukkende i den døde Ring. 

 Den bestemtes til Tricholoma Georgii var. gambosa. Den angives af Ricken 

 at forekomme fortrinsvis i Maj (»Maischwamm«) »aber auch noch später«. 

 Om den er identisk med den i Maj Maaned forekommende »Mousseron« 

 er tvivlsomt, trods den store habituelle Lighed. Sporerne er noget større 

 end angivet af Ricken, nemlig 5, 5 — 7 ja lange, 3,5 — 4,5^1 brede, medens de 

 efter Ricken er 4—5 ja lange, 2—3 ja brede; ogsaa Basidierne fandt jeg større : 

 18—31 ja lange, 3,5—6 ja brede, efter Ricken 15— 18 ja lange, 4—5 jabredee 

 (Schroeter angiver dog efter W. G. Smith langt større Maal for Sporerne: 

 13 — 15 |u lange, 10—11 ja brede). Lugten er ogsaa forskellig, idet den er ret 

 ubehagelig hos Svampen fra Dyrehaven, medens Majsvampen har en ud- 

 præget Lugt af Mel. 



Hexeringen er blevet afmærket med nedrammede Pæle for at dens Væxt 

 kan kontrolleres, og den vil blive gjort til Genstand for fortsat Iagttagelse. 

 I Foraaret 1920 var den døde Zone fra 1919 blevet helt frisk grøn, kun med 

 enkelte mindre døde Pletter. I April 1920 var det ydre friskgrønne Bælte 

 blevet meget bredere (65—93 cm), og først i Begyndelsen af Maj fandtes 

 i dette en lille død Plet, som senere viste sig at være Begyndelsen til den 

 nye døde Ring for 1920. Jordprøver tagne i det nye friskgrønne Bælte frem- 

 bragte efter Henstand i fugtig Tilstand i Laboratoriet et stærkt udviklet 

 Mycelium. 



Svampens Indvirkning paa Plantedækkets enkelte Arter er ogsaa 

 blevet studeret, men disse Undersøgelser fortsættes og deres Resultater vil 

 senere blive meddelt. 



Professor Dr. Eug. Warming fremviste et Udvalg af Korsmo's 

 Ugræsplanter og knyttede dertil en Del Bemærkninger om Planternes 

 Livsformer. 



Professor Dr. Eug. Warming refererede derefter sin Afhandling 

 om arktiske Caryophyllaceers Biologi (Meddelelser om Grønland. 

 Bd. 27). 



Diskussion: Mag. Porsild, Prof. Raunkiær. 



