— 172 — 



kun Lithospermum officinale. Paa Gruset myldrede Trifolium arverne og 

 Vicia tetrasperma og ved Brinkfoden Calamagrostis epigejos. Ved Væld 

 Arundo og Sonchus paluster. Paa det plastiske Ler var Vegetationen en 

 anden, idet den ofte kun bestod af Bracliy podium silvaticum iblandet megen 

 Oarex glauca. Andre Steder myldrede Hieracium vulgatum, H.pinitati- 

 fidum, Hepatica triloba og Poa compressa. Paa Nordsiden af Øen tilkom 

 Hieracium cymosum v. tabergense i stor Mængde ; desuden noteredes Leontodon 

 Jrispidus, Sedum maximum, Hypericum montanum, PJatanthera chlorantha, 

 Juncus glaucus, Tanacetum vulgare, Galium mollugo (eneste Sted) og lidt 

 Arabis hirsuta. Brinkerne var her stærkt udskredne og ofte taget i Be- 

 siddelse af Skovens Eandzone. Fra Toppen af disse Brinker var der en 

 prægtig Udsigt over Havet med Fyns taagede Land i Horisonten. 



Skoven, der dækker største Delen af Øen, er en Boge-Hojskov iblandet 

 megen Eg især langs Udkanterne. Mod Syd var Egene smukkest og af en 

 ret anselig Alder. I den nordligste Del nær Fyret var der en gammel Skov 

 af lave, mangestammede Træer, mest Eg, Bøg og Tilia cordata, desuden 

 fandtes et gammelt, prægtigt Eksemplar af Tilia platyphylla. Der er næppe 

 Tvivl om, at denne Art ker er spontan. Den bekendte Ilex havde en im- 

 ponerende Stamme 1 ), men stod for øvrigt skjult i en lille Birkelund 2 ). 

 Mange Steder i Randzonen havde Træerne faaet ejendommelige vredne 

 Former og fra Grunden af delte Stammer. Mod Vest var Læbæltet vind- 

 blæst og tæt, og voksende jævnt op af Jordfladen; mod Nord var det mere 

 aabent med skæve Kroner og lavbesatte Stammer. Af Hassel fandtes 

 kun faa Individer, der ingen Rolle spillede i Skovens Fysiognomi. Af andre 

 Buske og Træarter noteredes Frangula alnus, Populus alba, P. virginiana, 

 P. tremula, Viburnum opulus, Aesculus liippocastanum, Sorbus aucuparia, 

 Salix alba, Salix caprea, S. cinerea, Euonymus europaeus og Hedera helix. 

 Af Naaletræer var plantet en Del i Skovens Sydkant. 



Bundvegetationen under Bogeskoven var ret sparsom og artsfattig. 

 Der noteredes blandt andet: Sanicula europaea, Veronica montana, Bra- 

 cliypodium silvatium (mest i Randzonen), Bromus ramosus, B. Benekeni. 

 Festuca gigantea, Allium ursinum (Pletter), Lampsana communis, Ranun- 

 culus o.uricomus, Anemone nemorosa, Lactuca muralis, Carex silvatica. 

 Fragaria vesca, Athyrium filix femina, Dryopteris dilatata, Helleborine lati- 

 folia, Circaea lutetiana, Hieracium rigidum, H. austrinum, H. silvaticum- 

 Forni (H. pseudotorticeps n. sp. Et Sted ved Østbrinken), Melampyrum vul- 

 gatum, Trientalis europaea, Senecio silvaticus, Eupatorium cannabinum, 

 Moéhringia trinerria, Humulus lupulus, Polygonatum multiflorum, Majanthe- 

 mum bifolium, Convallaria majalis, Pulmonaria obscura, Oxalis acetosella, 

 Cerastium glorneratum (Veje), Actaea spicata, Listera ovata, Mercurialis 

 pe rennis og Campanula lati folia. 



Paa fugtige Steder i Skoven og ved Damme her fandtes Veromca 

 beccabunga, Epilobium roseum, E. tetragonum, Lysimachia vulgaris, Solanum 



1 ) Træet er efter Anton Andersen. Nordfyns Flora, 9,42 m højt og har 

 ri Stammeomfang af 1,57 ni. Vi maalte dens Stammeomfang i Brysthojde 

 til 1,27 m. 



2 ) Her har dog tidligere været Bogeskov. 



