- 179 — 



sula vesca, R. delica, R. nigricans, R. adusta, R. cyanoxantha, R. xerampelina, 

 Lactarius piperatus, L. cimicarius, L. volemus, Hypholoma stipatum, H. 

 fasciculare, H. sublateritium, Cortiniopsis lacrimabundus , Cortinarius cin- 

 namomeus, C. anomalus, C. elatior, Phallus impudicus, Mutinus caninus, 

 Ly coper don gemmatum. 



2) I en Tørvemose ved Ravnsby: 



Psilocybe ericaea ■ — vokser i stor Mængde dels paa nøgen Tørv og dels 

 blandt Lyng. 



3) I en Granskov ved Ravnsborg: 



Lepiota rachodes, L. amianthina, L. carcharias, Amanita spissa, Psalliota 

 arvensis, Ps. silvatica, Ps. semota. Poul Larsen. 



Om de paa Exkursionen anstillede Moseundersøgelser meddeler Dr. 

 Knud Jessen følgende: 



I Ravnsby Møllegung var der flere Tørvemarker, og Tørvemosen af- 

 gravedes flere Steder helt til Mosens Bund, hvorved man fik et godt Ind- 

 blik i Mosens Bygning. Det viste sig, at der paa denne dybtliggende Moses 

 Plads neppe nogen Sinde har eksisteret en Sø, men at Mosen var en saakaldt 

 Forsumpningsmose. Det nederste Tørvelag, Bundlaget, var dannet af en 

 Skovvegetation hvori meget Rødæl, Hassel og Eg, men kun lidt Fyr. Efter- 

 haanden var Skowegetationen bukket under, og Formationer af Sphagnum, 

 Calluna og Molinia coerulea havde indtaget dens Plads; herved var Tørve- 

 dannelsen øjensynlig lidt efter lidt bragt til en foreløbig Standsning. Over 

 disse ældre, mørkebrune, stærkt humificerede Tørvelag, der tilsammen 

 havde en Mægtighed af 1 — 2 m, fulgte saa med fuldstændig skarp Grænse 

 et frisk, lysebrunt, metermægtigt Tørvelag, dannet af en Sphagnum- Scheu- 

 chzeria palustris Vegetation. Dette øvre Tørvelag har kun kunnet dannes 

 som Følge af en stærk Forøgelse af Fugtigheden paa Mosens Overflade. 

 Scheuchzeria palustris kendes ikke levende paa Lolland. — Medens Ravnsby 

 Møllegung, hvad de øvre Lag angaar, var udviklet som en Højmose, var 

 Ravnsby Mose en udpræget Lavmose (Kærmose), hvis øvre Tørvelag, saa 

 vidt det kunde ses i Graven, var dannet af en Tagrørsvegetation. I Mosens 

 vestlige Del saas dog under 1 / 2 m Tagrørstørv et Lag stærkt humificeret 

 Ælletørv, saaledes at der ogsaa i denne Mose er Vidnesbyrd om en Fugtig- 

 hedsforøgelse. I Analogi med, hvad der iøvrigt kendes, tør man henregne 

 Scheuchzeria- Tørven i Ravnsby Møllegung og det øverste Lag Tagrørstørv 

 i Vestsiden af Ravnsby Mose til den subatlantiske Tid, og Sphagnum- Calluna- 

 Molinia-TøTven i den første Mose og Ælletørven i den sidste til den varme 

 og tørre subboreale Tid, der omtrent falder sammen med Slutningen af 

 den yngre Stenalder og Broncealderen. 



Den følgende Dag fik Exkursionsdeltagerne Lejlighed til at se en Del 

 Frugter af Trapa natans paa Søllested gaard fra et nyt Findested for denne 

 Plante. Gennem Frk. Valborg Jorgensen var det kommet til min Kund- 

 skab, at Hornnøddens Frugter tidligere var bleven fundet i en denne Gaard 

 tilhørende Mose, og Ejeren af Søllestedgaard, Hr. Godsejer Th. Jørgensen, 

 stillede sig med stor Elskværdighed til vor Disposition og forte mig, der 

 forud for Exkursionen var taget til Søllestedgaard, ud paa den nævnte 

 Mose. Til Trods for at det var mange Aar siden, man ved Torvegravning 



12* 



