- 196 - 



Derefter kommer Systematiken eller, som det dertil svarende Hoved- 

 afsnit hedder, »Plantefamilier«. Der kan egentlig heller ikke godt tales om 

 Systematik, da Plantefamilierne indenfor de store Afdelinger (Klasser) 

 ikke følger efter hinanden i systematisk Orden, men ret tilfældigt. Særligt 

 indgaaende omtales Bælgplanter og Græsser, idet vore fleste almindelige 

 Plantearter af disse Familjer er korteligt karakteriserede. 



Det, som imidlertid er det særegne ved Bogen, er dens Rigdom paa 

 originale Tekstfigurer, særlig en stor Mængde Habitusbilleder af de i Tek- 

 sten omtalte Plantearter ; eksempelvis kan nævnes, at der er afbildet 26 

 Bælgplanter. Naar Arterne er lette at kendetegne, er disse Billeder i det 

 hele taget gode; men hvor Karakteristiken er vanskelig at give i en ikke- 

 f arvelagt Tegning af en Del af Planten, saaledes som f. Eks. hos Græsserne, 

 synes jeg egentlig ikke, man faar meget ud af Billederne; forøvrigt har 

 vi netop for Græssernes Vedkommende meget bedre Afbildninger i Mentz's 

 lille Bog om Græsserne. 



Forf . begrunder Bogens Rigdom paa Billeder med, at den skal benyttes 

 til Undervisning i Vinterhalvaaret ; men jeg er ikke rigtig overbevist om, 

 at den store Fordyrelse (den lille Bog koster 15 Kr.), som Billedstoffet 

 foraarsager, svarer Regning. Undervisningen maa dog snarere baseres paa 

 farvelagte Billeder, hvoraf der haves et godt lille Udvalg i Jak. E. Lange's 

 billige Bog »Vilde Planter«, — hvis man ikke kan faa fat paa større Bil- 

 ledværker. C. H. Ostenfeld. 



Havekunst. Udgivet af Dansk Anlægsgartner- og Havearkitektfor- 

 ening. 1. 2. Aargang 1920—1921. 



Den danske Havebrugslitteratur har savnet et Tidsskrift, som i særlig 

 Grad eller udelukkende gav sig af med Havekunsten, indtil der i Januar 

 Maaned i Fjor begyndte at udkomme et Blad betitlet »Havekunst«, hvis 

 Opgave det skulde være at blive »et Samtalemiddel for Fagets Udøvere 

 i Almindelighed« samtidig med at det forventedes, at det skulde kunne 

 »finde Vej ud til en større Kreds af Lægfolk, for at give Interesserede blandt 

 disse den bedst mulige Lejlighed til at lære saa meget som muligt af den van- 

 skelige Ting, som Bedømmelsen af en Haveplan er«. 1. Aargang foreligger 

 helt afsluttet og en ny er med indeværende Aar paabegyndt, saa at man 

 nu er i Stand til at danne sig et Begreb om dette ny Maanedskrifts Værd. 



Det maa siges til dets Ros, at det straks har faaet et fast Tag i sine Læ- 

 sere ved sin nette Udstyrelse, sine smukke Billeder, sit gode Tryk og sine 

 Artiklers Lødighed. Der findes i første Aargang læseværdige Artikler fra 

 saa ansete Penne som Danskerne Fabricius Hansen, J. P. Andersen, der 

 er Skriftets Redaktør, Georg Georgsen og Axel Ulleriks m. fl. og Sven- 

 skerne Axel E. Forselles og Gösta Reutersvärd. Skriftet er Fællesorgan 

 for de 3 nordiske Riger og Artiklerne er i Overensstemmelse hermed trykte 

 paa det af disse 3 Sprog, hvori de indsendes. I Januar-Nummeret af den 

 ny Aargang skriver Erstad-Jørgensen en større Artikkel om Spørgsmaalet 

 Havekunst, i hvilken han baade beskæftiger sig med selve Tidsskriftet, 

 med Undervisningen i Havetegning paa Landbohøjskolen og med andre 

 Spørgsmaal Havekunsten vedrørende, for at slutte med en kort Skildring 

 af den af ham anlagte Næsbyholm Have. 



