— 228 — 



gør sig jo undertiden i høj Grad gældende med Hensyn til Ad- 

 skillelsen. 



Ved sammenlignende Undersøgelser over forskellige Arters 

 Indhold af Biotyper, i Særdeleshed disses Variationers Art, ved 

 Studier over Forekomsten af visse Grupper af Biotyper, er maaske 

 et indgaaende Kendskab til alle en Arts Biotyper mindre paakrævet. 

 Vi kan i saadanne Tilfælde erstatte det vanskelig opnaaelige eller 

 rettere helt uopnaaelige Kendskab til en Arts samtlige Biotyper 

 med en grovere Inddeling af dem. Man maa stille sig det klart, 

 at det ikke blot ikke er forkasteligt i videnskabelig Henseende 

 at anvende foreløbige og oftest kunstige Inddelinger, men at disse 

 i mange Tilfælde er de eneste mulige. Vi maa ogsaa gøre os det 

 klart, at man for at opnaa fuldt exakte Resultater — omend 

 af begrænset Natur — ikke altid behøver den mest fuldkomne 

 Methodik; Methodiken afhænger af de Spørgsmaal, man stiller. 



Man maa til en saadan grovere Inddeling stille den Fordring, 

 at den er let at arbejde med og at den ikke i sin Anvendelse med- 

 fører for mange Fejl. Ved Anvendelsen af Karakterer, som ude- 

 lukker hinanden, vil man naturligvis opnaa det bedste Resultat, 

 men det er ikke altid, at Naturen tillader en saadan Anvendelse. 

 Er man tvungen til at anvende Karakterer, som ikke er skarpt 

 afgrænsede mod hinanden, maa man vælge sine Gruppegrænser 

 saaledes, at Fejlprocenten ved Bestemmelserne bliver saa ringe 

 som muligt. 



Jeg har forsøgt en saadan Gruppering indenfor Pimpinella 

 saxifraga L. og skal nu gøre Rede for denne og de Resultater, 

 jeg derved er kommet til. 



De mest iøjnefaldende Forskelligheder hos denne Art kommer 

 frem i Bladets Form og i Graden af Behaaringen. Andre Karak- 

 terer frembyder vel ogsaa Forskelligheder, men disse er saa smaa, 

 at deres praktiske Anvendelse er umuliggjort. Pimpinella saxifraga 

 er som bekendt en fleraarig Plante med mangehovedet Rod. Hvert 

 Skud gennemgaar forinden Dannelsen af florale Axer et Stadium 

 i Rosettilstand med forkortet Axe og tætsiddende Blade. Roset- 

 bladene, navnlig hos Intermedia-Gruppens Former, er ofte tydelig 

 forskellige fra neden opefter. Naar Axen i Rosetskuddene for- 

 længer sig i den blomstrende Stængel, dannes ved Grunden af 

 denne Blade, som i Udvikling slutter sig op til Rosetbladene. De 

 Blade, som derefter følger, er, forsaavidt Rosetbladene ikke til- 

 hører den stærkest delte Bladtype, som Regel tydelig afvigende 



