— 249 — 



Findesteder. Jylland: Jelling, Vejle Nørreskov, Greisdalen, 

 Rosenvold, Trelle Næs, Munkebjerg. Fy en: Strib, Røjle, Ka- 

 trinebjerg. 



H. pseudo-gelerti Dahlst. n. sp. 

 C au li s 20 — 30 cm altus, crassiusculus — crassus, 1 — 2( — 3)- 

 folius, inferne ± dense superne sparsius longepilosus, supra folium 

 caulinum inf. etiam sparsim stellatus apicem versus densius floc- 

 cosus, sat sparsim pilosus et glandulis minutissimis solitariis inter - 

 dum obsitus. Folia basalia 3 — 5, exteriora ± ovalia rotundato- 

 obtusa — obtusa sparsim late et breve dentata, intermedia i ovata 

 basi subcontracta ± truncata (v. subcordata), dentibus angusti- 

 oribus acutis sparsis ad basin magis approximatis et sæpe longis, 

 dentibus angustis liberis sæpe in petiolum descendentibus, præ- 

 dita, intima longius dentata magis acuta, supra subglabra, subtus 

 in nervo dorsali i stellato longe et dense pilosa, cæterum rarius 

 pilosa, in marginibus pilis longis i dense ciliata; folium caulinum 

 unicum v. infimum subsessile v. brevissime petiolatum parvum 

 — mediocre ^ ovatum acutum dentibus ad basin præsertim longis, 

 cæterum brevibus sparsis acutis præditum, magis pilosum et stel- 

 latum; summum v. summa (sæpe deficientia) i bracteiformia. 

 Inflorescentia oligocephala paniculata, interdum ramo ex axillo 

 folioli summi aucta, ramis brevibus — mediocriter longis acladio 

 10 — 20 — 35 mm longo ± superantibus i dense floccosis, spar- 

 sim — densiuscule pilosis et glandulis minutis solitariis superne 

 crebrioribus obsitis. Involucra sat magna crassa, 10 — 13 mm 

 longa, basi truncata, i atrovirentia, pilis longis — longissimis 

 albidis, crassiusculis, densiusculis v. ad basin densis obtecta 

 glandulis minutis solitariis v. raris vix conspicuis et præsertim 

 ad basin floccis raris obsita. Squamæ latiusculæ e basi latiore 

 sensim in apicem obtusiusculum v. subacutum comatum angu- 

 statæ. Calathium sat læte luteum 35 — 40 mm diametro, vix 

 radians. Stylus luteus fuscohispidulus. 



Genom bladens i allmänhet glesare och rakare tandning, de 

 oskaftade (eller kortskaftade) stjälkbladen och de stora holkorna 

 samt det mera robusta växtsättet faller denna form inom gruppen 

 Cæsia och är inom denna grupp helt säkert en parallellform till 

 H. Gelerti (liksom H. galbanum Dhlst. till H. cæsiiflorum Almq. 

 och H. cæsiomurorum Lbg. till H. trianguläre Almq.). Liksom 

 H. galbanum Dhlst. och H. cæsiomurorum Lbg. har den äfven rätt 



