— 277 — 



Aarsager, som alene er bestemmende for Bladenes Stilling; men 

 det er flere saadanne Faktorer i Fællesskab, der er Aarsag til 

 Periodiciteten i den bladdannende Evnes Virksomhed. Men lige- 

 som ved andre vegetative Livsyttringers Periodicitet (f. Eks. Løv- 

 skiftet) er det her sikkert ogsaa de indre Aarsager, som spiller 

 den vigtigste Rolle. Herom skriver Go eb el (p. 194): »Schon daraus 

 geht für uns hervor, dass — im Gegensatz zu den mechanischen 

 Blattstellungstheorien — die inneren (durch Struktur und Er- 

 nährung bedingten) Verhältnisse des Vegetationspunktes es sind, 

 welche für die Anordnung der seitlichen Organe massgebend sind«. 



En Forandring i Dromien vil vanskeligt kunne tydes som en 

 mere økonomisk Udnyttelse af Pladsen i Knoppen; snarere skulde 

 man synes, at der ved visse Stillinger endogsaa kunde blive nogen 

 Plads tilovers, naar Skruen pludselig begynder at løbe den mod- 

 satte Vej. Saadanne Forandringer er maaske udelukkende bestemt 

 af autogene Aarsager, idet Dromiforandringen stedse optræder i 

 Forbindelse med en Hvileperiode og oftest ved Basis af »St. 

 Hans-Skuddet«. 



Skududvikling („St. Hansskud"). 



Som den arktiske Plante, Empetrum typisk er, kan den 

 allerede ved forholdsvis lav Temperatur begynde sin Livsvirksom- 

 hed og kommer saaledes til at høre til vore første Foraars- 

 planter. Allerede i Marts — April Maaned, hvor Vinterens sidste 

 Sne endnu kan ligge pletvis tilbage mellem Lyngbuskene, pryder 

 Empetrum Heden med sine nydelige, smaa, rødlige Blomster. 

 Bierne, der, for de fleste andre Hedebuskes Vedkommende, sørger 

 for Bestøvningen, er endnu ikke rigtig færdige med Vinterdvalen; men 

 Blæst er denne Aarstid rig paa, og Bestøvningen foregaar da ogsaa 

 ved Vindens Hjælp, ligesom Tilfældet er med flere af vore andre 

 tidligt blomstrende træagtige Planter (»Rakletræerne«). Paa Fær- 

 øerne begynder Blomstringen i April, paa Island i Maj. Paa 

 Spitzbergen indtræder Blomstringen endogsaa saa sent som i 

 Slutningen af Juli (Mantz), hvorfor Frugten heller ikke naar 

 at blive moden (Andersson og Hesselman). 



1 — 5 Uger efter Blomstringen begynder Løvspringet; hos os 

 allerede i April. Dette første Skud, Vaarskuddet, danner som 

 Regel ikke vegetative Sideskud og heller ikke Blomsterknopper; 

 dets vigtigste Opgave er aabenbart at begynde Kulsyreassimila- 

 tionen. I Løbet af faa Uger er Vaarskuddet fuldt udviklet; Længde- 



