— 287 — 



b og c angiver han et Mellemrum (dette findes ikke i Naturen) 

 og tegner deri en Knop, som skulde være den relative Moder- 

 akses Spids. Denne Knop er antagelig den Knop, som i Naturen 

 staar i Hjørnet af det nærmeste, nedenfor staaende Blad. Tydeligst 

 viser Mikrotom-Snit, at ingen af Strandmark' s Figurer af een- 

 blomstrede Skud er helt rigtige. 



For at naa til den rigtige Tydning af det florale Skuds For- 

 grening vil vi begynde med at undersøge de simpleste Diagram- 

 mer, for saa ud fra disse at søge at forstaa det mærkelige Eich- 

 ler' ske Diagram (Fig. 15 c). Som et udmærket Kontrolmiddel 

 kan Bladstillingerne paa de vegetative Skud stadig benyttes, da 

 de florale og de vegetative Skud i Virkeligheden oftest har omtrent 

 samme Bladstilling forneden. 



Det i Fig. 12 tegnede Diagram er maaske det, som er lettest 

 at forstaa, naar man tillige sammenligner med det i Fig. 6 c givne 

 Diagram af et vegetativt Sideskud: Skuddene begynder som sæd- 

 vanligt med de to transversalt stillede Forblade a og dernæst 

 følger 2 Par korsvis modsatte Blade, og endelig er tegnet 1 tre- 

 tallig Krans. I Fig. 12 staar der en Knop i Hjørnet af a; for- 

 øvrigt er der ingen Grund til at antage nogen Sympodie-Dan- 

 nelse, og der er intet, som taler imod at betragte Blomsten som 

 endestillet paa Aksen. 



I det i Fig. 13 a, b og c tegnede Tilfælde viser en Sammen- 

 ligning med Fig. 6 a og b, at der i Stedet for to 2-tallige Kranse 

 staar een 3-tretallig Krans af Højblade; ogsaa her er Forgreningen 

 sikkert monopodial. Paa lignende Maade tydes ogsaa let de i 

 Fig. 14 a, b, c, d og e angivne Stillinger. 



Da det altsaa — som ovenfor vist ■ — ikke har været muligt 

 at forklare Eichler's Diagram (Fig. 15 c) fyldestgørende ved at 

 antage, at det florale Skud i dette Tilfælde er sammensat af 2 

 sympodialt sammenkædede Akser, maa de i Fig. 15 tegnede Stil- 

 linger forklares paa lignende Maade, som alle de 3 andre Grupper 

 af Stillinger ovenfor er tydet. Gaaende ud fra Symmetriplanens 

 transversale Stilling ligger det nærmest at sammenligne Fig. 15 

 med Fig. 14; og tænkte man sig b og c (Fig. 15) drejet 180° om 

 Skuddets Akse (jfr. Forholdet mellem Fig. 14 c og d), hvorved 

 disse Højblade kom til at staa paa den modsatte Side af Blom- 

 sten, blev Fig. 14 og 15 næsten ens, idet a, b og c indbyrdes fik 

 konstant Vinkelafstand. Hvorledes Stillingen af disse tre Høj- 

 blade bedst skal forstaas, er ikke let at afgøre; da Vinkelafstanden 

 er saa forskellig, kan Stillingen hverken betegnes som Krans eller 



