— 423 — 



skovløst udyrket Bakkedrag fra Jydelejet op mod Liselund (Lang- 

 bjerg m. m.), men Vegetationen paa disse Bakker er en Del for- 

 skellig fra Høvbleges, hvilket formentlig hænger sammen med, 

 at Kridtet der ligger adskilligt dybere. Desværre forhindrede 

 Regnvejr os i at foretage de paatænkte Analyser af Langbjergs 

 Plantedække, men saa vidt man kan skønne, spiller Græsser der 

 en større, Mosser en mindre Rolle, og der findes Arter dér, som 

 ikke er paa Høvblege. Det faste Kridts større eller mindre Nær- 

 hed til Overfladen spiller øjensynlig en Rolle for Vegetationens 

 Sammensætning og Tæthed; formentlig vil ikke alene Jordskor- 

 pens Surhedsgrad, men bl. a. ogsaa dens vandbindende Evne 

 være afhængig deraf. Studier herover maa jeg dog overlade til andre. 



Møens Klinteskov er fra gammel Tid bekendt for sine Or- 

 kideer og andre sjældne Planter, men mærkelig nok findes der 

 kun meget lidt i Litteraturen om, hvilke andre Plantearter der 

 vokser paa Kridtbunden, hvad der vel især skyldes, at ældre 

 Botanikere tog liden eller ingen Notits af de »almindelige« Planter, 

 som, naar alt kommer til alt, jo dog er de vigtigste. Vor Opgave 

 var at vise, hvilke Arter der findes, deres Hyppighed og Forde- 

 ling. Vi valgte at benytte Raunkiærs statistiske Metode ved 

 Cirkling, en Metode der, naar man har Tid, er udmærket, idet 

 man ved Benyttelsen af den faar samlet en Mængde Oplysninger, 

 som ellers vanskeligt faas; bl. a. bliver Artslisten sikkert meget 

 mere fuldstændig. 



Jeg har flere Gange nævnt de »uberørte« Dele af Høvblege. 

 Ved vort første Besøg i Juni var det os klart, at langt den største 

 Del af Arealet indtil for faa Aar siden har været pløjet, og at kun 

 selve Bakkekammene og de stejle Nordskrænter er ganske ube- 

 rørte af Ploven. Fra Bakkekammen til det før dyrkede Omraade 

 mod Vest og Syd er kun en halv Snes Meter. Bakkerne tilhører 

 Klintholm, og de har været forpagtet ud til en Husmand, som 

 Aar efter Aar udvidede det pløjede Areal. Da Forhandlingerne 

 om en Fredning af Klinteskoven og Bakkerne begyndte i 1917, 

 blev Pløjningen forbudt, og siden har hele Bakkepartiet ikke 

 været pløjet. De tidligere dyrkede Partier er siden bleven beklædt 

 med en meget ejendommelig Vegetation, som jeg senere skal omtale. 



Vore mere detaillerede Undersøgelser gjaldt de uberørte Dele. 

 Vi tog en Række Cirklinger (Radius 10 cm) fra Jordfaldshullet 

 neden for Kongsbjerg mod Syd op over Bakkekammen ti] Ploje- 

 grænsen paa Sydsiden. De første 12 Stik (se Tabellen) er taget 



