35 



enkelte steder, men der gærne i stor mængde; Stellaria Ho- 

 lostea og St.media ere meget almindelige. Bægge (xeum-arter 

 ere almindelige. Actæa spicata er ikke sjælden på fugtige 

 beskyggede steder. Melampyram pratense er aim. , og M. 

 nemorosum ikke sjælden i åbent krat. Af bælgplanter findes 

 almindeligt Vicia sepium, hvorimod V. silvatica er mindre 

 hyppig. De sædvanligste Kurvblomstrede ere : Lampsana com- 

 munis, Lactuca muralis, Hieracium vulgatum, H. umbellatum 

 (mindre hyppige ere H. murorum, H. Gothicum og H. triden- 

 tatum), Lappa intermedia, Eupatorium cannabinum, Gnapha- 

 lium silvaticum, Solidago Virga aurea og Senecio vulgaris; 

 sjældnere er Cirsium heterophyllum, der dog i Jonstrup-vang 

 er en stærkt fremtrædende karakter- plante. Neottia Nidus 

 avis viser sig hist og her i bøgenes skygge; Arum maculatum 

 er sjælden. Af Carices ere i den egentlige skov C. divulsa, 

 C. remota (i lavningerne) , C. pallescens og C. silvatica de 

 hyppigste; på enkelte skrænter findes C. digitata i mængde. 

 At Urtica dioeca er aim., følger af sig selv; Humulus Lu- 

 pulus er også hyppig, især mod s. o. Af Karkryptogramerne 

 ere Asplenium Filix femina, Lastrea spinulosa, L. Filix mas 

 og Equisetum silvaticum de mest almindelige ; hist og her 

 træffes desuden Struthiopteris Germanica (dog kun i den nord- 

 lige del, Polypodium Pheg opter is , P. Dryopteris , Equisetum 

 umbrosum og E. hiemale. 



På de åbne, solbelyste steder i skoven spille Græsar- 

 terne og Lyn gplanterne hovedrollen. Af de første frem- 

 træde således i mængde: Nardus stricta på tørre steder, 

 Anthoxanthum odoratum, Alopecurus pratensis, Calamagrostis 

 lanceolata på fugtige steder, Agrostis vulgaris, Holcus lana- 

 tus, Triodia decumbens, Aira flexuosa, Avena pratensis, A. 

 pubescens, A. elatior, Briza media, Festuca ovina f F. rubra, 

 Dactylis glomerata og Cynosurus cristatus; mindre hyppige 

 ere Calamagrostis Epigeios (på tørre skrænter) og Hierochloa 

 borealis (på sumpede strækninger). Lyngplanterne ere forhen 

 omtalte. Ved grøfter findes ofte Valeriana sambucif olia , 

 sjældnere Val. officinalis, ikke sjælden Scirpus silvaticus; 



y 



