22 



'ra tidligere dyrkning); — Agurker ogGræskar; — Syre 

 og Rhabarber (den sidstes dyrkning bliver stedse mere al- 

 mindelig; — Rødbede, Spinat og Mælde {Atripleæ hor- 

 tensis); — Charlotteløg, Rødlog, Porre og Purløg. 

 At der i præstegårds- og herrehårdshaver endnu kan træffes en 

 del andre køkkenurter, er en selvfølge; sådanne ere f.eks.Asp ar- 

 ges, Ar tiskok ( Cynara Scolymus ) , Meloner, Strand- 

 kål {Cr ambe maritima), Portulak, Sar (Sattireia) o. fl. 



Prydplanternes mængde er i de store haver meget 

 betydelig, og forøges jævnlig ved indførsel af ny arter, me- 

 dens dog til gengæld forhen dyrkede af og til udskydes. Vi 

 ville her holde os til de i bønderhaver sædvanligst forekom- 

 mende arter. Have = N e 1 1 i k e (Dianthus Caryophyllus) er 

 almindelig; Studenternellike (D, barb.atus), Fjer nellike 

 {D. plumarius) . (der også plantes meget på kirkegårdene), 

 Sæbeurt {Saponaria officinalis) der egentlig ikke mere dyr- 

 kes, men findes forvildet mange steder udenfor haver; Agro- 

 stemma coronaria, — Viola odorata er meget almindelig, og 

 forvilder sig ofte udenfor haverne, stundom helt ud i skovene ; 

 Viola tricolor dyrkes i mange afæn dringer. — Papaver som- 

 niferum er aim. — Gyldenlak, Levkoj og Aftenstjærne 

 {Hesperts matronalis) ere hyppige. — Reseda odorata. Gera- 

 nium pratense; flere Pelargonîum-Mter. Stokrose aim. — 

 Delphinium orientale , Aconitum Napellus, Aquilegia vulgaris 

 og Pœonia officinalis, — Gyvel, Blærebælg, Guldregn; 

 Lathy rus latifolius , flere Lupin- arter. — Roser, busk- 

 agtige Spiræer, Rød tj ørn ( var. af Cratægus monogyna ) . 

 — Oenothera biennis. Fuchsia - arter. Sedum purpureum og 

 Sempervivum tectorum (den sidste på stråtage). — Ved- 

 bende og Vin som espalier på mure. — Kodrivere og 

 Aurikler i mange varieteter, ofte som indfatning af blom- 

 sterbede. ■— Veronica longifolia, Digitalis purpurea, Antir- 

 rhinum majus. Salvia officinalis, Lavandula Spica (benyttes 

 mest til indfatning af blomsterbede og gravsteder); Mentha 

 crispa og M. viridis, Melissa officinalis (alle disse Labiater 

 benyttes mest som kryderurter og lægeplanter); - Vår for- 



