11 



enge, bakker, sletter, mosedrag, marker, lieder, skove, ind- 

 søer, åer og strandbredder i rig afveksling. Men disse lo- 

 kalforskelligheder ere ingenlunde ligeligt fordelte over den 

 hele landstrækning. Denne udgør omtrent 32 □ mil eller 

 fjærdedelen af hele Sjælland, og er noget større end Låland 

 og Falster tilsammen. Efter overflade-forholdene kan Nord- 

 ostsjælland deles i 4 partier, nemlig sletten, skovpartiet, 

 det skovløse bakkeparti og Hornsherred. 



1. Sletten. Hele egnen mellem København og Roskilde 

 er som bekendt en meget ensformig flad slette uden skov. 

 Underlaget i jordbunden er 1er (ruîlestensler) og frugtbar- 

 heden stor, så at navnet »Heden«, der kommer igen i »he- 

 debodragt«, »Hedehusene« o. s. v., her må tages i en ganske 

 anden end den sædvanlige betydning. For landmanden er 

 dette parti det rigeste, men for botanikeren det fattigste, dog 

 lindes her enkelte interessante punkter, som Lersøen ved 

 København, der er bleven bekendt ved sin rigdom på Pile- 

 arter, strandengene ved Kallebostrand, på hvilke 

 Chenopodiaéeerne og nogle andre marskplanter ere fremher- 

 skende, Damhus -sø en, hvis dyndede sydbred er voksested 

 for flere ualmindelige planter, moserne ved Sengeløse 

 ogBidstrupgard, i hvilke Schoenus ferrugineus og flere 

 andre sjældne planter findes. Til dette parti må også hen- 

 regnes Amager og Saltholm, på hvilken sidste kalkfor- 

 mationen ingen indflydelse udøver på overfladeforholdene eller 

 vegetationen ; den mærkeligste plante på Saltholm er Iris 

 spuria. Nordgrænsen for sletten kan drages ved en linje 

 fra Charlottenlund over Gentofte, Vangede, Hjortespring, Bal- 

 lerup, Smørum, Østrup og Gundsømagle til Roskilde-fjord. 



Af vandløb tindes på dette strøg en del. Damhus- 

 åen, der har tilløb fra moserne ved Utterslev, Hjortespring 

 og Harrestrup, danner Damhus-søen, og udmunder ved Flaske- 

 kroen i Kallebostrand. Store Veile-å kommer fra mose- 

 dragene ved Vadsby og Sengeløse, og løber i sydostlig ret- 

 ning ud i Køge- bugt. G -undsemagle-å, der kan betragtes 

 som en fortsættelse af Jonstrup-å, danner den langstrakte 



