6 



»frøet« efterhånden bliver lettere, og det tidspunkt nænner sig 

 stærkt, da vægtfylden vil blive ringere end vandets; hvis den unge* 

 kimplante ikke inden den tid får sikkert fæste i den løse bund , vil 

 den flyde ovenpå og gå til grunde. I dette kritiske øjeblik er det, 

 at der hurtig udsendes en kreds af kraftige rodhår, der, bugtende 

 sig som slanger, klamre sig fast til småstene, jordklumper o. s.v. og 

 derved fæstner den unge plante , som vandet truer med at løfte. 



Nu har rodknoppen uforstyrret ro til at udvikle sig; den sæn- 

 ker sig dybt i den løse grund ; men , efter at dette er sket , er der 

 ikke længer brug for hine rodhår, de visne. Endnu før hoved- 

 roden grener sig, bryder 2 birødder frem (1 ad gangen) fra den 

 hypokotyle akses nederste opsmulmede del , tæt ovenfor det sted, 

 hvorfra rodhårene udvikledes ; disse 2 første birødder har almindelig 

 en divergens af 180°, sjældnere kun af 90°; ofte følger der endnu 

 en 3dje og undertiden en 4de rod efter , brydende frem i samme 

 højde som de 2 første; i det tilfælde, der er 4, er divergensen mel- 

 lem 2 naborødder nøjagtig 90°. Det næste arnested for udvikling 

 af birødder er det sted , hvor kimbladene ere fæstede (sjældnere ud- 

 vikles først en lille rod fra midten af den hypokot. akse) ; det typi- 

 ske tal er 2 for hvert kimblad. 



Imidlertid har kimknoppen udviklet blade et efter et; det første 

 af disse blade er dybt 3delt med trådformige afsnit, hvoraf de to 

 sideafsnit gærne i spidsen ere tokløvede, mens det midterste er udelt ; 

 de følgende blade få efterhånden mere kombinerede former. 



Såvel hovedroden som birødderne grene sig livlig. Endnu skal 

 kun tilføjes , at , medens i almindelighnd de to kimblade ere fuld- 

 kommen ens : omvendt æg-lancetformige , vil man undertiden finde 

 eksemplarer, der kun have ét kimblad af den almindelige form, mens 

 det andet er trådformigt — altså i form danner overgang til pri- 

 mordialbladet ; dette er det værd at lægge mærke til. da vi jo i 

 denne familie have planter med kun 1 kimblad. 



2. Knastdannelse, særlig som den fremtræder ved rod udvik- 

 lingen hos Thalietrum ftavum. (Bestemt til optagelse i tidsskriftet). 



7. Den 9de marts, Stud. mag. Sam sø -Lund holdt et fore- 

 drag om: 1. Den anatomiske udvikling af rodstokken hos 

 Urtica dioeça (bestemt til optagelse i tidsskriftet), og 2. Om den 

 anatomiske grænse mellem den hypokotyle stængel og 

 hovedroden hos dikotyle planter, hvoraf forf. har meddelt følgende 

 referat : 



I følge Nägeli skal der tindes en væsentlig anatomisk forskel 

 mellem den måde, hvorpå stængelen og den made, hvorpå roden 

 udvikler sig hos de højere planter. Det for roden ejendommelige skal 

 da navnlig bestå deri, at 1) rodens primære vasalgrupper anlægges 

 centripetalt, samt 2) de primære »bastgrupper« anlægges afveks- 

 lende med de primære vasalgrupper; endelig 3) dersom der i ro- 

 den findes sekundær (tykkelse-) vækst ved en kambialring , da vil 

 denne i almindelighed danne parenkym udfor de primære vasalgrupper. 



