182 



denticulo poro minuto haud calcareo-inerustato notatis, sicca- 

 tis coriaceis, nervis parum prominulis , lateralibus obsoletis; 

 scapo florigero erecto, gracillimo, 2-4-pollicari, supra medium 

 in cymam irregulärem paucifloram corymbiformem diviso, præ- 

 ter bracteas minutas lineari-lanceolatas aphyllo, pedunculis 

 pedicellisque glanduloso -pilosis; sepalis liberis, lanceolato- 

 ovatis, obtusis, post anthesin reflexis ; petalis calyee subduplo 

 longioribus, obovatis, albis, infra medium maculis 3—5 atro- 

 purpureis notatis; antheris rubris; stylis demum arcuatis; 

 seminibus ovalibus, dense et elevate granulato - punctatis, 

 Fl. Jul.-Patr. ign. (probabiliter Eur. austr.). 



Frøet af denne i vor botaniske Have i lang Tid dyrkede 

 Art er i sin Tid meddelt fra den bot. Have i Genua under 

 Navn af S. cochlearis. Den er imidlertid aldeles forskjellig 

 fra Reichenbachs Art af dette Navn, som horer til en helt 

 anden Gruppe (nærmest beslægtet med S. Ungulata Bell.); 

 ogsaa S. cochlear if olia S ehr ad. er efter Beskrivelsen (W alp. 

 Repert. II, p. 368) en fra vor aldeles forskjellig Art. 



Indenfor den Gruppe af Stenbrækslægten (Hydatlca) hvor- 

 hen den hører, maa den nærmest sammenlignes med S. cunei- 

 foha L., men den er tilstrækkelig adskilt fra alle de Exem- 

 plarer jeg har set af denne forøvrigt polymorfe Art. Alle de 

 mig bekjendte Former af S. cuneifoVia afvige nemlig fra den 

 her beskrevne Plante ved mørkere og noget glindsende, bredere, 

 foroven mere afrundede Blade med tydeligere Aarenæt, flere og 

 dybere Takker samt ved Kronblade med et enkelt eller to tæt 

 samlede, safrangule (ikke 3—5 røde) Punkter henimod Grun- 

 den. Det Kjendemærke, som især udmærker den her be- 

 skrevne Art, og hvorfra Navnet er hentet, er dens stærke 

 Forgrening og regelmæssige Forgreningsmaade. Fra det forrige 

 Aars Bladrosetter udgaa nemlig straaleformigt til alle Sider tynde 

 og temmelig lange Grene (Sidestængler) , som efter et større 

 eller mindre Antal smaa skælformede Nedreblade afslutte det 

 vegetative System med en Bladrosette, fra hvis Midte det næ- 

 sten bladløse Blomsterskaft hæver sig i Vejret. Fra enhver 

 af Rosetterne rinder i det følgende Aar en ligeartet Forgrening 



