274 



kraftigere Stængler, de tæt samlede øvre Ax og Axskjæl- 

 lenes brunlige Farve maa den utvivlsomt henføres til C. 

 Boenninghauseniana. Ogsaa have Frugterne , efter Hr. 

 Zahrtmanns gjentagne Undersøgelse, stedse vist sig at 

 være golde. Kun hos nogle enkelte Expl. viser det 

 nederste Ax en ringe Grad af Sammensætning, ellers ere 

 samtlige Ax enkelte. 



Carex cyperoides L. Sjæll. : i den udtørrede Skovrød Sø 

 i Rudehegn (N. E. Petersen) ! 



C. cœsp itosa L. Jyll. : Taastrup Mose og tørvholdige Enge 

 ved Tarskov Mølle (Zahrtm. ) ! 



C. trinervis Degl. Slesv. : Marskdige ved Højer (N. E. 

 Petersen) ! Kongsmark paa Rømø (Borst) ! 



A nm. Af de talrige Exemplarer, som ere mig meddelte af 

 Hr. Borst, fremgaar det, at denne Art, ligesom dens 

 Beslægtede (C. vulgaris og stricta paa den ene, C. glauca 

 paa den anden Side) optræder under forskj eilige Former, 

 til hvis Adskillelse og nøjere Begrænsning fortsat Iagt- 

 tagelse paa Voxestedet vil være nødvendig. En af de 

 mest iøjnefaldende Former, som jeg foreløbig vil betegne 

 med Navnet laxa, afviger især meget betydeligt saavel 

 fra Fig. i FL Dan. tab. 2665 som fra den fortrinlige Af- 

 bildning i Drejers Symb. GaricoL tab. 7, ved højere 

 (8 — 14") og slankere Stængler, længere og slappere 

 Blade, flere Hunax (Drejer angiver 2- 3, Kunth og Kze. 

 indtil 4, jeg har hos denne Form ofte fundet 5), som ere 

 længere og indbyrdes fjernere end hos Hovedformen, samt 

 ved langt tilspidsede Axskjæl. At Hanaxene, især det 

 øverste, henimod Spidsen bære Hunblomster og derved 

 blive kølleformede, og at næsten samtlige Hunax i Spid- 

 sen bære Hanblomster, synes at være et godt og temme- 

 lig constant Kj endetegn for hele Arten, hvorved den ofte 

 faar en vis Lighed med C. Buxbaumii. 



G. limosa L. SI.: Kongsmark paa Rømø (Borst)! 



C. montana L. SI.: Tøvring Krat (Borst)! 



C. digitata L. Bornh.: Vasaaen i 0. Marie Sogn (Bergst,)! 



