A Lipióujvári cserebogárrajzásról. 



157 



■társam és jóbarátom lévén, felhívta figyelmemet, külön is. Ezen fel- 

 hívásnak a legnagyobb örömmel teszek jelen soraimmal eleget. 



Mielőtt azonban tapasztalataimat előadnám, Liptóújvár és 

 környékének leírását kell adnom. Liptóújvár község határa a Vág 

 völgyében, sz Alacsony-Tátra hegység tövében fekszik, 630 — 700 

 méternyire az Adriai tenger színe felett. Éghajlata tekintettel arra, 

 hogy északról teljesen ki van téve az északi szeleknek, meglehe- 

 tős zord, hidegebb mint Csorbató, mely 1351 m. magasságban 

 fekszik. A talajképződés*) a mesozoi csoport aerája kréta-syste- 

 májának alsó (neocom) emeletébe tartozik. Domináló kőzet a do- 

 lomit és márga. Liptóújvárnak és közvetlen környékének észak-é- 

 szaknyugati, valamint északkeleti része jelenkori, negyed- és har- 

 i madkori képződmény. Liptóújvár maga kevés homok és kavicsosa 

 kevert agyagos talajjal bír. 



Liptóújvár és környékének fanemeit lomb- és tűlevelű, fák 

 képezik. A község határában előforduló fanemek : a lucz-, jegenye-, 

 erdei-, fekete- és vörösfenyő, a nyír-, nyár-, éger-, fűz-, bükk-, hárs- 

 gyertyán-, berkenye-, vadgesztenye-, szil- és juharfa stb. Bokrok 

 közül a boróka, kökény és mogyoró. Gyümölcsfák : szilva, alma, 

 körte és cseresznye. 



A cserebogarak közül a közönséges Melolontha vulgáris és 

 az erdei Melolontha hippocastani fordul elő. Mindkettőnek fejlődé- 

 séhez 4 év kell. 



Úgy a közönséges, mint az erdei cserebogár ez idén tekintet- 

 tel az áprilisi zord időjárásra május hó 1-én jelent meg és július 

 hó 14-én tünt el,*) bár találtam 20., sőt 22. és 24-én is úgy az 

 egyik mint a másikból egyet-kettőt. A cserebogarak megjelenésekor 

 .a fűzőn és nyárfán kívül más még nem zöldéit. Mindkettő tehát 

 ennek esett. Fűz és nyár után a hársfa következett vagy 2 — 3 

 napig ; azután neki estek az összes lombfák és bokroknak 

 és a vörösfenyőnek. 



A cserebogarak rajzása sokáig tartván, alkalmam volt őket ala- 

 posan megfigyelni és így mintegy 14000 példányt vizsgálhattam 

 meg. Vizsgálódásaim eredményeképen kijelenthetem, hogy az itteni 

 cserebogaraknak mintegy 40 — 42% a Melolontha vulgáris és mint- 

 egy 58 — 60°/o-a Melolontha hippocastani volt. 



A Melolontha vulgaris-nak mintegy 60%-a vörösbarna, 40% 

 pedig fekete tövissel bírt. Hátsó lábaik czombjai pedig majdnem 

 kivétel nélkül feketék voltak, sőt igen nagy részüknek mind a há- 



*) I.ásd : Liptómegye földtani térképe, készítette Majláth Béte 1872. 

 *) A rajzás tulajdonképeni időszaka május 8. június 3:). közé esett. 



