2- HOV.190? 



Az állatok színe és a mimicry,*) 



Irta Z>r. Gorka Sándor. 



Dr. E n t z Géza hasonczímű dolgozatában a megfigyelt 

 tények hosszú sorára hivatkozva azí igyekszik be igazolni, hogy a 

 mimicryről szóló nagyon tetszetős és a származástani elmélet révén 

 nagy népszerűségre jutott tán ama tiszteletreméltó tévedések egyike, 

 melyek az igazsághoz vezető utat szegélyezik, és melyek a tudo- 

 mány történetében épen nem ritkaságok. Minden sorában élesen 

 t imádja az alakok és színek tanulmányozásának mai ferde irá- 

 nyát, mely úgyszólván teljesen a mimicry és a természetes kiválo- 

 gatódás tanának szolgálatába szegődött. A formák és színek tanul- 

 mányozásának magasabb czélja és feladata van, mint annak a ta- 

 lálgatása, hogy miféle természeti tárgyhoz hasonlít ez vagy amaz 

 az állat s hogy miféle haszna lehet ebből a hasonlatosságból ; e 

 magasabb czél és feladat pedig — szerzőnk szerint — nem lehet 

 más, mint az, hogy az alakulásnak és a színek fejlődésének tör- 

 vényeit, valamint az ezekre ható összes tényezők hatását, össze- 

 hasonlító kísérletek alapján a hasznossági elvre való tekintet nélkül 

 megállapítsa. 



Szerzőnk dolgozatának első részében, mely az állatOK színeit 

 általánosságban tárgyalja, a színek physikai és chemiai sajátságait 

 foglalja össze, majd a színek fejlődésére és élettani jelentőségére, 

 valamint azokra a vizsgálatokra és elméletekre tér át, melyek a 

 színek és mustrázatok előállásának módját és élettani jelentőségét, 

 továbbá a törzsfejlődési sorozatban való módosulását igyekeznek 

 megmagyarázni. Kritikai fejtegetésének végeredményekép a követ- 

 kező következtetésekre jut : A színek nem irány nélküli, esetleges 

 véletlen változások eredményei, melyeket kifejlődésük után a se- 

 lectió keze rendez s a hasznossági szempont alapján majd fentart 

 és fokoz, majd csökkent és elenyésztet, hanem a színek részint 

 külső, részint belső alakulásbeli tényezők hatására határozott tör- 



*, Entz Géza, Az állatok színe és a mimicry. (Természettud. Közlöny 

 XXIVt. és XXXVíI. k'itefc Badip^st, 19J4— 5.) ezímű értekezésélek {rövidre fo- 

 gott ismertetése. 



Rovartani Lapok XII. 1905. deczember. 



