48 



Csiki Ernő. 



neme, hanem annak egyes részei is más-más fajok tanyája, más- 

 más fajok lakják a kérget, a háncsot, a fásszövetet, mások a 

 törzset, az ágakat stb. Táplálékul növényi részek, főleg a növé- 

 nyi nedvek szolgálnak ; táplálékuk felvétele czéljáből a fiasításra 

 szolgáló menetektől eltérő meneteket rágnak. 



A gazdanövényt háromféle okból hagyhatják el és pedig 

 vagy azért, hogy az ivarérett példányok új fiasításra alkalmas 

 növényt leljenek, vagy a nem ivarérett bogarak táplálkozásukra 

 alkalmasabb és végül, hogy átíelelésre alkalmas rövényt keres- 

 senek. A szú-félék sokszor, különösen ha tavasszal meleg időjá- 

 rás van, egész rajokban hagyják el tanyájukat és új fát keresnek, 

 hogy petéiket lerakhassák. A szú-félék ezen rajzása az egyes 

 fajok szerint különböző időben történhetik, így a korán rajzók 

 márczius és április (kivételesen februárius) hónapokban, a későn 

 rajzók április és május hónapokban vagy még későbben (pl. hegy, 

 vidékekben) hagyják el meneteiket. 



A párosodás a menetekben, vagy a rajzás után az új tápláló 

 növényen a befúrás előtt vagy a befúrás után a kitágított anya- 

 menetben (párzási vagy anyaüreg) történik. Az anyautat a nős- 

 tény rágja és ekkor a hím a félig künn levő nőstényt megter- 

 mékenyíti, ritkábban bennt az anyamenetben történik a párosodás. 

 Másik módja az, hogy a hím rágja az anyamenetet, melyben az utána 

 bekerülő nőstényeket megtermékenyíti, melyek azután a petéket 

 lerakják. Az anyaállat az anyamenet oldalába kis fülkét rág, 

 ebbe lerakja petéjét, azt faliszttel befedi és így elzárja külső ég- 

 hajlati behatásoktól, de amellett az anyamenetet is a maga ré- 

 szére szabadon tartja A petékből kikelt lárvák különböző alakú 

 meneteket rágnak, melyek a lárvák testének növekedésével mind 

 szélesebbek lesznek, végül kitágulnak; ebben akitágulásban ala- 

 kulnak át bábbá, a miért bábüregnek is nevezzük A kifejlődött 

 állatok a bábüregbői többnyire egyenesen kifelé vezető menetet 

 rágnak, a kirepülési lyukat, melyen át a fát elhagyják. A kire- 

 pülési nyílásokat a berágási lyukaktól könnyen különböztethetjük 

 meg, mert azok egyenes irányban haladnak a kéreg felszíne 

 felé, míg az utóbbiak rejtettek és a kéreg legvékonyabb részein ha- 

 tolnak keresztül. A kifejlődött bogarak ritkábban nem egyenesen 

 kifelé, hanem szabálytalan, a jellemző rágványokat elcsúfító me- 

 neteket rágnak. 



A rágványok alakja az egyes fajok szerint változik. Az 

 anyamenetek elhelyezése, iránya és száma más-más typusú rág- 

 ványt eredméuyez ; főbb alakjai a következők : 



