studier över skogsgränserna i norra delen av I.nle Lappmark 



På följande av de isolerade lågfjälleu har jag verkställt direkta mätningar 

 över björkskogsgränsens nivå. 



TAB. 1. 



Den övre björkskogsgränsens nivå på de isolerade lagfjällen â sydsluttningar. 



Björkskogs- 

 gränsens nivå 



Fjällets abso- 

 luta höjd. 



Sydöstra gruppen. 



Teletöisentunturi 



Nautanen 



Hirvasåive 



Hirvasrova 



Patjanen 



Välkomman (Malmber 



get) 



Pjälloåive 



Medelhöjd 



St. Lule-Vattengruppen 



Gellivare Dundret 



Nietsakeskåbbo 



Syd-Stubba 



Ananas vare 



Vuosmavare 



Stuor ïalput 



Nabrivare 



Appovave 



Medelhöjd 



538 

 533 

 605 

 611 

 622 



604:1 



620 



648 

 555 

 700 

 611 

 685 



617 



634 



590 m 



660 

 647 

 650 

 G31 

 633 

 615 

 620 

 6G4 



686 in 



823 

 GS6 

 661 

 631 

 650 

 709 

 637 

 767 



610 m 



G95 m 



Björkskogs- 

 gränsens nivå 



Fjällels abso- 

 luta höjd 



Norra gruppen. 



Sverkovare 



Kuoralnen 



Linaâive 



Jäkkalavare 



Tjårro Kiäbble 



Råve Kiäbble 



Palkesåive ..- 



Tabmokåive 



Tjutekåbbo 



Tjårroketje 



Saivotjåkko 



Kurravare 



Tjiskavare 



Medelhöjd 



640 

 636 

 650 

 660 

 645 

 639 

 633 

 649 

 G48 

 616 

 618 

 630 

 624 



631 Dl 



645 

 636 

 664 

 738 

 818 

 700 

 •? 



687 

 648 

 783 



? 



634 

 713 



697 hl 



Den nivåskillnad på 40 à 50 som tabellen utvisar för björkskogsgränsen å 

 de olika grupperna, synes korrespondera med en motsvarande nivådifferens för själva 

 fjällen. Vid närmare granskning av de särskilda fallen finner man emellertid undantag 

 från denna regel, i det att växlingarna uti björkskogsgräusens nivå från fjäll till 

 fjäll icke ens alltid gå i samma riktning som beträffande fjällens absoluta höjd. 



Liksom på Teletöisentunturi och Nautanen är björkskogsgränsen även på de 

 övriga isolerade lågfjällen vanligen svagt markerad, emedan björkskogen uppåt 



o 



långsamt övergår i en björkbuskvegetation av växlande bredd. A somliga låga 

 fjäll når denna upp på själva toppen, så att de i själva verket sakna verklig regio 

 alpina, ehuru de nå över den egentliga skogsgränsen. Detta gäller t. ex. om Na- 

 brivare, på vars sydsida de översta 17 meterna äro klädda av björkbuskar, som 

 uppåt avtaga i höjd och på topp-planet bli nästan krypande men i dess gropar 

 och skrevor bibehålla formen av upprätta buskar. På dylika lokaler varsnar man 

 tydligt, hurusom det just är närheten till toppen som förvandlar björkskogens 

 översta del till buskvegetation och således trycker ned själva björkskogsgränsen. I 

 dessa fall influerar alltså fjällens absoluta höjd på dess nivå. 



1 Fries uppger 610 m (5, s. 172). 



Lnnds Universitets Årsskrift. N. F. Avd. 2. Bd 13. 



2 



