16 



John Frödin 



Sammanfattning. 



I den ovan lämnade framställningen har jag visat att den övre björkskogs- 

 gränsen längst i O ligger på synnerligen låg nivå — 535 — 540 m ö. h. Därifrån 

 stiger den långsamt c:a 100 m till giänsen mot det sammanhängande lågfjälls- 

 området. Vid övergången till detta höjes medelnivån plötsligt lued 40 à 50 iu 

 och i högfjällszonen med ytterligare 10 m samt håller sig på denna nivå — c:a 

 705 7n genom hela denna zon. V om densamma sjunker den åter ganska hastigt 

 ett par hundra ni, varigenom den kommer att ligga lägre än passpunkterna på 

 huvudvattendelaren. På andra sidan om denna har den en nivå av 520 — 530 m 

 men sjunkei* mot den öppna yttre kusten till 370 à 400 m. 



Det är alltså tydligt att ifrågavarande gräns stigerfrån östraoch 

 inre Lappland in mot högfjällen, d. v. s. i samma riktning som 

 landets allmänna medelnivå. Här måste det emellertid understrykas att 

 det är den övre björkskogsgränsen, om vilken denna sats uttalas. De högsta vär- 

 dena för densamma i de zoner där den går högst anträffas i allmänhet å isolerade, 

 högt uppskjutande flikar eller tungor. Detta gäller t. ex. de höga värdena för 

 Stuodajokk, Juobmotjåkko, Napal o. a. Även i Sarek synes detta vara förhållandet 

 [14, s. 246, 254). Den klimatiska björkskogsgränsens medelnivå ligger däremot 

 med stor säkerhet betydligt lägre. A de isolerade lågfjällen i O är däremot skill- 

 naden mellan medelnivån och den övre gränsen mycket liten, och detta antyder, 

 att 1 o k a 1 k 1 i ma tiska faktorer i betydligt högre gr ad in flue ra på 

 den senare i högfjällen än i den östligaste zonen. 1 alla händelser 

 torde dock även medelnivån utvisa större höjd i det förra området än i det senare, 

 även om skillnaden ej är så stor. 



Vidare visar det sig att i det västliga fjällområdet det övre skogsgränsen 

 redan på ett avstånd av 25 km från högfjällen visar lägre höjdvärden än å de 

 isolerade lågfjällen i O, oaktat landets medelhöjd här i O är mycket lägre. Detta 

 anger att en sänkning av d en na gräns mot V gör sig gällandeoav- 

 s e 1 1 höjdförhållandena. 



Björkskogsgränsen och de termiska faktorerna. 



Den allmänna temperaturkurvan. 



Att skogsgränserna stiga i samma riktning som landets medelhöjd har redan 

 tidigt påvisats i Fennoskandia. Redan 1898 kontasterade nämligen R. Hult att region- 

 gränserna i tinska Lappmarken ligga högre på högre fjäll än på lägre (20, s. 109), 

 och 1904 gjorde V. Borg sainma iakttagelse beträffande björkskogsgränsen [2, s. 71). 

 Ingendera di'Og emellertid några vidare slutsatser av detta faktum. 



Emellertid publicerade E. Imhof år 1900 en avhandling (23) vari han visade 

 att regionsgränserna stiga från Alpernas yttre och lägre delar mot de inre och 



