48 



John Frödin 



heter i temperatur- och nederbördsförhållandena, och den är alltså ytterst av klima- 

 tisk natur. 



Vindens inverkan på björkskogsgränsens zonala nivåvariation. 



Växtens vattenhushållning beror ju dock ej endast av tillgången av vatten i 

 substratet utan av transpirationsintensiteten, och denna påverkas i hög grad av, om 

 atmosfären är i vila eller icke. Som jag redan framhållit, är vindhastigheten vid 

 den övre skogsgränsen med säkerhet betydligt större på de isolerade högfjällen i O 

 än i de sammangängande lågfjällens zon och därstädes i sin ordning större än i 

 högfjällen. Man har därför rätt att vänta, att denna faktor skall verka i samma 

 riktning som markfuktigheten, ty den ökar ju avdunstningen i samma områden där 

 vattentillgången är minst och medverkar på så sätt till skogsgränsens uedpressning 

 därstädes. 



I verkligheten är detta ingenting särskilt egendomligt för det här behandlade 

 omiådet. Kedan Schimper betonar uttryckligen [34, s. 765) att trädgränsen på Java 

 ligger lägre än i många andra tropiska bergländer, emedan dess berg äro isolerade 

 toppar och ej slutna massiv, och fortsätter: »Das Verkrüppeln der Bäume tritt 

 gleichzeitig mit der Spaltung der Gebirgsmassen in Kegel auf und hängt mit der 

 dadurch bedingten Zunahme der Luftbewegung zusammen.» Alltså fullständigt 

 samma, förhållande som jag ovan belyst för Lul-e-områdets vidkommande. Och 

 Marek framhåller beträffande Ostalperna [27, s. 100), att de kraftiga vindarne i 

 områdets yttre delar äro en av de viktigaste orsakerna till, att skogsgränsen där lig- 

 ger lägre än i liögalperna. Och rörande Fennoskandia toi-de Borgs erfarenhet från 

 de finska fjällen vara lärorik [2, s. 37): »Es muss daran erinnert werden, dass die 

 Höhe der Grenzen vor Allem von der mehr oder weniger geschütztem Lage ab- 

 hängig ist.» 



Luftfuktighetens inverkan på björkskogsgränsens nivå. 



För transpirationsintensiteten har givetvis också luftens relativa fuktighet be- 

 tydelse. I denna fråga hava uttalanden förut gjorts av skilda forskare. Så anse 

 G. Andersson och S. Bjrger (i, s. 17), »att det en gång skall låta sig bevisa att 

 vår björkregions tillvaro till väsentlig del beror på det bälte med stor nederbörd, 

 rik luftfuktighet och betydande molnrikedom, som finnes inom det parti av landet 

 där temperaturen är nog hög att tillåta träd växt.» Det tyckes alltså vara dessa 

 forskares åsikt att kondensationsnivån i allmänhet sammanfaller med björkregionen. 

 Tyvärr finnas ännu inga direkta observationer, med vilkas tillhjälp man skulle kunna 

 avgöra detta spörsmål. Fries' påstående (5, s. 177): »Irgendwelche Erhöhung oder 

 Senkung der oberen Waldgrenze unabhängig von der Temperatur und also direkt 

 durch Niederschläge bedingt kann nicht nachgewiesen werden», är alltså tills vidare 

 endast därför berättigat att tillräckligt exakt material ännu saknas för frågans be- 

 dömande. 



