58 



O. Kurck 



undersöka torfgrafvcns botten. Hösten 1914 besökte jag åter Hassle-Bösarp, därtill 

 närmast föranledd af ett järnåldersfynd, som likaledes skulle hafva gjorts å förut- 

 nämnda, numera kominuiialordförandeu Ola Pehrsson tillhöriga moss-skifte. På 

 grund af i senare tid företagen jämning af mossens yta var det visserligen ej möj- 

 ligt att återfinna den torfgraf, i livilken sistnämnda sköldpadda legat, men fynd- 

 platsens ungefärliga läge kunde dock bestämmas. Af de lager, som blottades i en 

 af mig nära intill mosskanten upptagen profil, vill jag här beskrifva torfven och 

 den närmast därunder följande detritusgyttjan, i hvilken man företrädesvis kunde 

 hafva anledning förmoda, att sköldpaddan varit innesluten. 



Detritusgyttjan. 



Fossil: 



Alnus glutinosa, frukter, kottespindlar. 



Betida alla, vinglösa frukter. 



B. odorafa, hängefjäll. 



Corylus Avellava, pollen (enl. Lagerh.). 



Menyantlies trifoliafa, frön. 



Nuphar luteum, frön. 



Nymphœa alba, frön. 



Pinus silvestris, frön. 



Polystirhum Thelypteris, sporer (enl. F^agerh.). 

 Potarnogeton sp., fruktstenar. 

 Quercus sp., pollen (enl. Lagerh.). 

 Tilia sp., pollen (enl. Lagerh.). 

 IJhniis sp., pollen (enl. Lagerh.). 

 Anabœna Lemmermanni (enl. Lagerh.). 

 A. sp. (enl. Lagerh.). 

 Cosmarium 2 spp. (enl. Lagerh.). 



Phacottts lenticularis (enl. Lagerh.). 

 Tetraëdron muticum (enl. Lagerh.). 

 Srolytes pruni, täckvinge (enl. Bengtsson ). 

 Xestohium ru/ovillosum, täckvinge (enl. 



Bengtsson). 

 Ancylus lacustris. 

 Byfhinia Leachi. 

 B. tenfaculata. 

 Fisidimn nitidum 

 Planorhis complanafus. 

 P. nautileus. 

 Valvata crisfafa. 

 V. piscinalis. 

 Cladocerer. 



Arcella diseoides (enl. Lagerh.). 

 Gentropyxis delicatula (enl. Lagerh.). 



Under ofvan beskrifna detritusgyttja följa olika gyttjor af betydande mäktighet 

 Att afgöra hvilken gyttja, som är identisk med den, hvarifrån det af Nilsson an- 

 förda sköldpaddfyndet förskrifver sig, torde ej vara möjligt. Hans uppgift, att 

 ifrågavarande sköldpaddor legat »i gyttjan nära bottnen» skulle visserligen kunna 

 tolkas så, som hade det sköldpaddförande lagret intagit en afsevärdt låg nivå inom 

 härvarande lagerserie, men så behöfver dock icke vara förhållandet. Nilsson 

 lämnar nämligen också den upplysning, att fyndet gjorts vid torftäkt. Däraf fram- 

 går, att fyndplatsen ej kan hafva varit belägen ute i mossen, där torfvens botten- 

 lager ännu ej tillgodogjorts och där de underliggande gyttjorna vid den tid, som 

 här afses, följaktligen ej varit åtkomliga. Fyndplatsen måste därför vara att för- 

 lägga till närheten af mossens kanter, där gyttjelagren äro af jämförelsevis ringa 

 mäktighet. I dylikt fall skulle tydligen, antingen im Nilssons uppgift afsett ett 

 undre eller öfre lager, detta kunnat anses vara beläget »nära bottnen». Det kan 

 också ifrågasättas, hvad Nilsson menar med ordet »bottnen», då det icke kan tagas 

 för afgjordt, att han därmed afsett den sötvattenslera, som bildar mossens underlag. 



Af den närmast å detritusgyttjan afsatta, ursprungliga torfven återstod endast 

 det omkring 50 em. mäktiga bottenlagret. De därpå följande partierna utgjordes 



