94 



C. Kulck 



Potaiiiof/eton natans, fruktstenar. 

 Scirpus lacustris, nötter. 

 Vhmis sp., pollen (enl. Laergh.). 

 Amhlystegium sp., blad. 

 Botriiococcus Braunii (enl. Lagerh.). 

 C/iroococcacéer (enl. Lagerh.). 



Planorbis parvus var. ylaher ui. fl. inollusker. 



Nephelis octoculatu, kokonger. 



OUgochœta, kapslar. 



Centropyxis actileata (enl. Lagerh.). 



Difflugia coristricta (enl. Lagerh.). 



I), olliformis (enl. Lagerh.). 



Lecquereusia spiralis (enl. Lagerh.). 



3. . . . Omkr. 110 cm. Torf. 



I sin understa, cirka 40 cm. mäktiga del är torfven mera multnad och ännu 

 fattigare på vattenväxter än den frän motsvarande lager i profil A beskrifna, men 

 för öfrigt af samma allmänna karakter som denna. 



Fossil : 



Alniis glutinosa, pollen (enl. Lagerh.). 

 Betula alba, bark, grenfragnient. 

 Carex filiformis, frukter. 

 C. sp., frukter. 



Claditim Marisens, frukter rikligt. 

 Corylus Avellana, pollen (enl. Laeerh.). 

 Pinus silvestris, frön. 



Polysticlmm Thelypteris, sporer (enl. La- 

 grrh.). 



IJlmiis sp., pollen (enl. Lagerh.). 



Cosmariniii sp. (enl. Lagerh.). 



Opliiocytium majus (enl. Lagerh.). 



Cenococcum geophilum. 



Skalbagglämningar. 



Valvata piscinalis. 



Nephelis octoculata, kokonger. 



OJigochœta, kapslar. 



Difflugia constrida (enl. Lagerh.). 



Pyxidicula cymhalitm (enl. Lagerh.). 



Den torf, som bildar lagrets öfre del, är starkt intorkad, därtill i de öfverstä 

 partierna här och hvar tydligt omlagrad. 



I torf vens orubbade del ha anträffats följande fossil: 



Alnus glntinosa, frukter, kottespindlar, gren- 

 fragment. 

 Betula alba, grenfragment. 



B. verrucosa, hängefjäll. 

 Ca,re..r, sp. frukter. 



C. spp., nötter. 



Cladium Ilariscus, nötter rikligt. 



Pinus silvestris, kottefjäll. 



Polystichum Thelypteris, outvecklade blad. 



Sparganium sp., fruktstenar. 



Cevoenrci/)H geophilum. 



Skalbagyläniningar. 



Beträffande fossilen visa motsvarande lager inom de ofvan beskrifna profilerna 

 .synnerligen stor öfverensstämmelse. I all synnerhet gäller detta den af flera mindre 

 vanliga arter företrädda molluskfaunan, men en dylik likformighet gifver sig ej 

 mindre tillkänna i fråga om de mera karakteristiska växtfossilens fördelning. A 

 de nämnda fyndigheterna möter oss sålunda hasseln först i kalkgyttjans öfre par- 

 tier, Cladium Marisens åter ej förrän i samma gyttjas aldra öfverstä del, där den 

 likvisst är ganska sällsynt. De första spåren af alm förskrifva sig från detritus- 

 gyttjan, i hvilken lämningar af ek^förgäfves efterletats. Pollen af sistnämnda träd 

 ha visserhgen påvisats å en af dessa lokaler, men där uteslutande i den på detri- 

 tusgyttjan följande torfven. På grund däraf, att Cladium Marisens anträffats i 

 nämnda gyttja, måste tydligen denna vara afsatt efter ekens invandring, om den 



