54* 



Gustaf Petrén 



Gastroeiiterostomia retrocolic. poster, '"/o (d:r Bauee). I närheten af p3'lorus â främre väggen 

 en ärrig indragning ; pylorus förefaller förtjockad, tillåter en fingertopp intränga. Bursa omentalis 

 oblitererad bakom pylorus på grund af adherenser. Bakre gastroenterostomi göres. — Förlopp. 

 Under de första 4 dagarna spänningar och kräkningar (upprepade gallfärgade). Därefter normalt 

 förlopp under ett par veckor; sedan "^Vio åter kräkningar och smärtor efter maten. Kroppsvikten 

 håller sig mellan 47 och 49 kgr. Utskrifves 18.99 på egen begäran med fortfarande kräkningar 

 efter maten. 



Etterförlopp. Vårdas ånyo 'Vs — "'/lo 1900. Kroppsvikten minskar under sjukhusvistelsen 

 från 55 till 50 kgr. Har snuärtor efter maten, hvilka gå öfver först efter kräkning, som ibland är 

 grönfärgad. Proffrukost: tac. = 40, -|- stark HCl. — Inltomnier åter ^"^ I i 1901. Kroppsvikten minskar 

 på 3 veckor från 59 till 54 kgr. Kräkningar. 



Enteroanastomos '"/e (d:r Bauee). Den tillförande slyngan förefaller något utspänd, den af- 

 förande hopfallen. Enteroanastomos mellan dem göres. — Under första veckan fortsätta kräk- 

 ningarna på samma sätt; magsköljningar; sedan upphöra kräkningarna småningom. Utskrifvefi 

 ^V« 1901 fri från kräkningar och rätt kry med kroppsvikt 50 kgr. — Åter intagen ^/i2 1902. Mått 

 förträffligt sedan utskrifningen ända tills för 1 månad sedan. Sista månaden kräkt en och annan 

 gång, sista veckan flera gånger dagligen efter maten ; för 6 dagar sedan och i går blodkräkning. 

 — Kroppsvikt 54 kgr.; t. v. i epigastriet en diffus, ömmande resistens; utskrifves betydligt för- 

 bättrad "Vi 1903 med kroppsvikt 55 kgr. — Bref meddelande nov. 1908. Dessa 5 åren kunnat 

 sköta plats (tjänstjungfrn), men tidtals känt sig »mycket matt, svag, nervös och sjuk». Endast tält 

 viss lätt mat, af all annan fått svåra utstrålande smärtor och kräkningar; äfven oberoende af 

 olämplig mat tidvis besvärats mycket af kräkningar, ofta gallfärgade, samt sveda, spänningar och 

 stickningar i maggropen; besvären ha varit mindre svåra de senare åren; afföring var första tiden 

 mycket besvärlig, bättre senare tiden. Kroppsvikten 53 kgr. 



Fall 117. Fru E. M., 42 är, n:r 959, 1899, Norrköping. 

 Stenosis pylori. 



Anamnes. Sedan 3 à 4 år nästan jämt liaft värk i maggropen efter maten och tidvis kräk- 

 ningar. Behandlad för 1 år sedan med dagliga magsköljningar under 3 veckor. Inkommer '*/io. 

 — Status ^^/lo. Blek och mager. Ventrikelperistaltiken aftecknar sig genom bukväggen med cur. 

 vatura major nedanför nafveln. Afsevärd retention. Proffrukost: tac. == 62, fri HCl = 86. 



Gastroenterostomi enligt Roux göres ^".'10 (d:r v. Unge). Stenos i pylorus. — Förlopp. Vid 

 magsköljning följande dag uppskaffas en rätt stor mängd mörkt blod ; temp, och spänningar de 

 första dagarna; sedan förbättring och normalt förlopp; läkning p. pr. Utskrifves 1899 sym- 

 tomfri. 



JEfterförlopp. Uppgift från husläkaren. Under de närmaste åren tilltog hon betydligt i 

 hull och kände inga obehag från magen ; allmänna välbefinnandet och hullet höllo sig 6 à 7 år, 

 bvarefter hon började något atmagra, klaga öfver matthet och sveda i maggropen, sura uppstöt- 

 ningar, obstipation (aldrig kräkning). I slutet af 07 fick hon influensa med bronchopneumoni, 

 hvarefter kraftlösheten tilltog, och hon tidtals klagade öfver sina magbesvär (intet abnormt vid 

 palpation af buken). Afled ^/^ 1908 af croupös pneumoni. 



Fall 118. Lancitbrukare K. L., 40 år, n:r 25, 1900, Östhammar. 

 Stenosis pylori. 



Anamnes. Sedan ett halfår magsymtom: smärtor i epigastriet, kväljningar och sura uppstöt- 

 ningar, beroende på matens beskaffenhet; ett par gånger blodkräkning. På senare tiden kräk- 

 ningar, som ibland varit voluminösa, och innehållit rester af flera dagar förut förtärd föda. Vid 

 försiktig diet har tillståndet varit drägligt, annars ha smärtorna och kräkningarna varit mycket 

 besvärande; obstipation; afraagring- Inkommer Vi- — Status "^/i. Betydligt afmagrad. Smärtor i 



