Arvid Henrik Flormans bref till Anders Retzius 



31 



väl. Interresanta för mig voro anmärkningarna öfver medulla oblongata, ty om jag skall 

 tilstå min fåkunnighet, så må jag uprigtigt bekänna at denna delen altid varit för mig 

 svår at utreda. Icke heller har . jag kunnat få särdeles reda af författare och figurer. 

 Författarnes beskrifningar äro så olika och till en del för mig krångliga. I sådant fall 

 blifver ej annat råd än att helt simpelt beskrifva efter naturen och föga bry sig med 

 de gorda beskrifningar förut. Desmoulins tyckes mig hafva något närmare studerat 

 anatomien af medulla oblongata och beskrifver fasciclernas utgång från ryggmärgens 

 strängar någorlunda redigt, likväl har han det olägeliga, att han husar-mässigt flyger 

 omkring fram och åter, och vid explicationen af sina taflor, som är til grunden för- 

 träffelig, uti applicationen liksom med flit förbigått det som skulle gifvit bästa uplys- 

 ningen. Emedlertid tyckes han redigt upgifvit förhållandet emellan grå och hvita massan 

 uti med. obl. Hvad menar Tit. om hans Jubera cinerea? äro de altid för handen på 

 människan? finnas de på andra mammalia? 



Burdach har en så tröttande skrifart att jag flera gånger lagt honom bort och 

 tagit til honom igen. Jag fruktar att han beskrifvit mera än han sett. Hans funiculi 

 süiquce externi och interni har jag blott genom Desmoulins planche 13 fig. 2. kunnat 

 göra mig begrepp om. Men frågan blifver väl om dessa funiculi kunna göras så tyde- 

 liga i naturen, som de äro på figuren? Jag ser att käre Bror antager Burdachs funic. 

 teneres cunéiformes och laterales. Månne dessa funic, laterales äro de samma, hvilka som- 

 liga anatomer kallat pyramidales superiores ? Tit. anmärkning om benämningen af crura 

 cerebelli posteriora i stället för restiformia tror jag bör så mycket heldre antagas, som 

 derigenom kan undgås en förblandning, som annars lätteligen missleder. Hvad menar 

 Herr Professoren om Burdachs epithelimn, hvaröfver Desmoulins gifvit en vacker teckning? 

 Jag har aldrig demonstrerat det, men kan det bestämt förevisas på subjecter, bör det 

 icke förbigås. Desmoulins kallar det filaments acriformes. 



Hvad jag nu egentligen ville anhålla om hos min K. Bror är att min Bror ville 

 hafva den godheten meddela mig dess mening om medulla oblongata i afseende på dess 

 fasciclar och deras förhållande till hvaraudra och till deras näst gräntsande delar (NB) 

 sådana Bror befinner dem på subjecten i vanligaste form, och tillika om Bror tror, att 

 man med Burdach kan antaga funiculi cinereee uti medulla spinalis och oblongata. 

 Namnet funiculi på substantia grisea tjecker jag icke om och man säger då något som 

 icke egenteligen kan demonstreras på friska subjecter. Jag vet icke med hvad reelt skäl 

 somliga skilgt emellan ventriculus qvartus och sinus Rhomboidalis, jag kan icke utan 

 anse den seduare som en del af den föregående. Söndringen kan icke annat än för- 

 villa begynnare. 



Hvad planen beträffar för min Anatomiska beskrifning öfver encephalus och Rygg- 

 märgen, så är det hufvudsakhgen, at så topographicera dem, som de förefinnes och en- 

 faldeligen så uppgifva dem som de allmänneligen förekomma och så att de derefter 

 kunna på subjecter igenfinnas af dem som söka derefter. Jag ville således i synnerhet 

 hafva afseende på localisationen och det så att man efter boken icke stadnar i villrå- 

 dighet om hvad som menas. Det må således uteslutas alt hvad som är osäkert eller 

 ovanligt åtminstone så att detta icke får ingå uti den allmänna beskrifningen för att 

 icke confundera, och att det som ovanligt är må anmärkas såsom sådant liksom i för- 

 bigående. Jag tror således uti en Lärobok vid afhandlingen om Medulla Oblongata mig 

 icke böra nämna om några fasciclar eller funiculi utan såvida de på långmärgens yta 

 eller uti Ventriculus 4:tus äro för hvar och en synbara. Fasciclarnas progression och 

 disposition hörer till föreläsningarna om man så behagar eller till en framtida närmare 

 kännedom, om de en gång kan redas. Bror ser således att jag icke tänker tränga djupt 

 in uti hjernan och dess delar, men jag ville så mycket möjeligt är hafva det topogra- 

 fiska bestämdt, på det man icke må genom origtiga begrepp om tingen missledas uti forsk- 

 ningarna och beskrifningarna. I samma mån man har detta och nomenclaturen bestämdt, 

 blir det lättare at gå vidare fram. Derföre ville jag ock gerna, så mycket til mig står 

 icke utelämna synonomien, ty äfven detta tror jag höra til en Lärobok för begynnare, 

 at de må ledas med den kännedom som Läroboken gifver til at kunna förstå både äldre 



