Arvid Henrik Flormans bref till Anders Retzius 



43 



T. nämner att min upv«ats om bränvinsbruk för maten eller så kallade aptits sup 

 blifvit införd uti N3'kterhets Härolden, men jag vet just icke om detta blifver något 

 isinuerande för skritten, ty afläggaudet af denna osed hörer mera till den fullbordade än 

 påbegyndta nykterheten, och den som känner Nationens lynne torde finna att denna 

 försakelse icke så lätt låter exsequeras. Detta var just att röra vid en af fylleriets 

 starkaste förskansniugar. Det värsta är att större delen af medelclassen och äfven de 

 deröfver svårligen gå in derpå, ty rätta öfverskriften på aptits supen är : Je länger, je 

 lieber. Likväl är det min fulla öfvertygelse, att så länge köpsta folket hålla vid aptits- 

 supen och bränvinsbordet, kan man icke vänta någon återhållighet bland de ringare. 

 Och bland de förra skola altjemt flere inöfvas så länge den oseden varar, som blifvit 

 gord så anständig ocfi vacker som möjeligt. 



Hvad säger man deruppe om Homaeopatiska Medicinen ? I Tyskland har den 

 gort länge upseende och sluteligen allarm, hvilket gerna händer då Chefen för en ny 

 lära är enthusiast. Icke har jag läst mycket af Hanemans skrifter ej heller är jag 

 införlifvad med Homaîopathien, men tror väl att förra Medicinska Lärobyggnaden be- 

 höfde reform. Det kommer nu derpå an om just Haneman varit i stånd til et sådant 

 verk, utan lärer det gå med hans system som med flera andras dem man släppt och 

 fattat efter omständigheterna. Gerna ärO' de ensidiga och falla åt ett eller annat håll 

 liksom den fulle ryttaren. Ack! hvad nyckterhet äfven uti Vetenskaperna är en god 

 sak 1 Med alt detta gör tvifvelsutan Homseopathien den nyttan i Medicinen att man 

 med mera varsamhet lärer sig handhafva Medicinen. Utan tvifvel blifver erfarenheten 

 bästa vägen att pröfva upgifterna, och denna slags granskning synes mig D:r J. H. 

 Kopp hafva företagit uti sin Erfahrungen und Bemerkungen bey einer prüfenden Anwendung 

 der HomœopatMe. Frankf. a. M. 1832. Nu kommer det an på antingen den ena eller 

 den andra Slentrianen skall få öfverhanden eller som förr händt, något eclectiskt skall 

 deraf utbringas såsom ett väl betänkt antispasmodicum. 



Nu synes scharlakans epidemien här hafva uphört sedan Catarrhal tilfällen och 

 svåra halsflussor intagit platsen, hvilka torde öfvergå till våra vanliga fross constitu- 

 tioner, som aldeles uphört någon tid, men begynna nu åter infinna sig, dock än icke 

 så allmänt. Vi hafva någon tid haft jemt millväder och djupa vägar, men nu några 

 dagar har vankats torr frost, så att vägarna bära uppe. 



Fru Generalskan Struzenfelt har nu åter varit svårligen sjuk, men synes något 

 bättre, om det endast håller i något. 



Med Vänskap och sann högaktning 



S. H. T:i ödmjuke tjenare 

 Lund d. 9 Mars 1833. Arv. H. Florman. 



Gode Vän och Broder! Bref 35. 



Öfversända afhandlingen om tuberculum Loweri har jag med serdeles nöje genom- 

 läsit och fägnade mig isynnerhet öfver den deruti anförda praeparations methodeu, 

 som utan tvifvel skall leda till lättare och redigare demonstrationer af hjertat än hittills 

 kunnat ske. Mycken brist och svårighet har jag fått erfara i denna vägen både då 

 jag skulle skaffa mig sjelf någon reda och meddela den åt andra. 



Efter B."S begäran har jag på närlagda folium yttrat mig så godt jag kunnat. 

 Huru magert och torrt detta yttrande är synes lätteligen, och det kunde icke annor- 

 lunda vara, då jag icke sjelf gort dylika prseparater och icke en gång sedt sådana. 

 Dertill kommer, att jag altmera får kännas vid ett slags tröghet eller oförmögenhet att 

 uttrycka mina tankar på vederbörligt vis. Emedlertid ville jag efterkomma k. Brors 

 begäran. Finnes det så beskaffadt, att det kan framlemnas, så må det ske, i annat 

 fall kan jag få det åter vid tilfälle. 



Misstyck icke att jag yrkat på någon närmare upgift af de blandningar och 

 compositioner som nyttjas till preeparationen. Jag vet väl att sådant räknas till små 



