Le véritable "accôucheur ne 

 sacrifiera jamais la mère à l'enfant, 

 ni l'enfant à la mère. 



Lauvekjat. i788.' 



Inom förlossningskonsten finnes säkerligen intet ingrepp, som till den grad lagt 

 beslag på såväl lekmäns som läkares inträsse som käjsarsnittet. En människas 

 födelse hör redan under vanliga förhållanden till de händelser i livet, som sätta 

 våra djupaste känslor i rörelse; hur mycket mera skall detta icke vara fallet, då 

 inträdet i livet sker under omständigheter, som innebära större risker än vanligt, 

 och som såväl härigenom som genom det nästan dramatiskt tillspetsade i situa- 

 tionen äro ägnade att uppröra lika mycket som att röra ? 



Det är därför icke underligt, att fantasien i alla tider satts i rörelse av 

 denna operation. Redan namnet tyder härpå — jag tror nämligen för min del 

 icke på den förklaring härav »ab utero cseso», som tillskrives Plinius. Ty även 

 om operationens namn, tack vare »språkets makt över tanken», ökat respekten för 

 ingreppet, så har säkerligen namnet självt framsprungit ur en allmän föreställning 

 om ingreppets imponerande och sällsynta natur. I denna riktning pekar också 

 myten, som låter läkekonstens gud Asklepios komma till världen genom ett käjsar- 

 snitt, där själva Apollo utför operationen på modern Koronis. 



Det vore frestande att söka skildra de öden käjsarsnittet haft under tidernas 

 lopp, men utrymmet medgiver icke detta här. Jag skall endast dröja vid ett par 

 förhållanden. • 



Om man fördjupar sig i käjsarsnittets historia, möter man ofta den upp- 

 fattning, att käjsarsnittet i äldre tider nästan alltid haft en dödlig utgång. Visser- 

 ligen medgives det, att modern någon gång fått behålla livet — Lebas 1769 och 

 Lauverjat 1787 hade lyckan uppleva detta — men dylika sällsynta fall rubbade 

 icke den gängse uppfattningen, att om läkaren såg sig nödsakad att föreslå ett 

 käjsarsnitt, så vore därmed även dödsdomen uttalad över patienten. 



Ett noggrannare studium av äldre författare inger emellertid tvivel på, att 

 denna uppfattning är riktig. Hos Christopher Völter, »Hoch-Fürstlicher Durchlaucht 

 zu Würtemberg Leib-Chirurgus», finner man t. ex. i hans »Neueröffnete Hebammen- 

 Schul», tryckt i Stuttgart år 1687, följande uttalande: »Es ist sich zu verwundern, 

 dass wir Teutsche solche Operation dess Käyserschnitts uns so erschröchlich einbilden, 



