6 



Elis Eesen-Möller 



Jag hoppas äveu, att denna redogörelse skall giva anledning till liknande 

 arbeten från andra sjukhus. Den svenska käjsarsnittslitteraturen är mycket spar- 

 sam, om man bortser från kasuistiska meddelanden, och det vore av både inträsse 

 och betydelse, om bearbetningen av materialet från olika sjukhus småningom 

 möjliggjorde en samlad överblick över svenska klinicis och lasarettsläkares ställning 

 till den intressanta frågan. 



1. Resultat. ' 



De i tabellen anförda käjsarsnitten fördela sig under åren 1900 — 1919 på 

 följande sätt: 



1900 antal patienter 



å 



banbördshuset 379 



käjsarsnitt 1 = 0,26 



7o 



1901 



» 



380 



» 1 = 0,26 



» 



1902 



» 



416 



» 3 = 0,72 





1903 



» 



404 



2 = 0,49 



» 



1904 



» 



456 



» 3 = 0,66 





1905 



» 



509 



» 2 = 0,39 



» 



1906 



» 



603 



» 3 = 0,49 



» 



1907 



» 



617 



» 2 - 0,32 



» 



1908 



» 



679 



» 3 = 0,44 



» 



1909 



» 



792 



» 5 = 0,63 



» 



1910 





794 



» 4 = 0, 6 





1911 



» 



849 



» 5 = 0,58 



» 



1912 



» 



872 



» 6 = 0,68 



» 



1913 



» 



931 



» 6 == 0,64 



» 



1914 





987 



» 9 = 0,91 



» 



1915 





1,000 



11 = 1, 1 



» 



1916 



» 



993 



» 8 = 0,81 



» 



1917 



» 



944 



» 14 == 1,48 



» 



1918 ■ 





869 



» 14=1,6 





1919 (till d. Vio) 



» 



749 



» 5 = 0,66 





S:a 107 



Såsom härav framgår, har käjsarsnittets frekvens i Lund ökats, icke endast 

 absolut, utan även i förhållande till antalet förlossningar. Orsaken härtill ligger 

 endast delvis däri, att kvinnokhniken tack vare kollegers inträsse får mottaga ett 

 stort antal abnorma fall, utan även och framför allt i den utvidgade indikations- 

 ställningen, till vilken jag sedan återkommer. 



