Arseniksyras och arsoniksyrlio;hets elektrolytiska reduktion 



39 



utgiven As 

 mg 



Katndeiis ytbeskatfeiihet 



etsad 



p lierad 



funnen As 

 nig 



differens 



fnnnen As 

 mg 



differens 



ing 





mg 



"lo 



5,nni 



5.003 



4- 0.002 



+ O.Ot 









5.001 



i'.Sb 



-O.Oir, 



- 0.32 









5.001 



4.9'.n 



- (roo7 



— 0 14 









10.000 



fl. 970 



— 0 030 



- 0 30 



9.! 11« 



— 0.007 



— 0.07 



10.000 



9.117,5 ■■■■■ 



— 0.025 



— 0.25 



9.'.I8!I 



- o.ou 



-O.U 



20.00 



19.85 



— 015 



— 0.75 



19!I5 



— 0.05 



— 0.25 



20.00 









19.95 



— 0.05 



- 0.25 



De polerade elektroderna äro således i detta fall tydligt överlägsna de etsade. 

 Differenserna vid polerade tennkatoder äro mindre än vid zink- och blykatoder, 

 och resultaten vida jämnare än vid de sistnämnda. Vid de större arsenikmäng- 

 derna utföll GuTZEiTs prov alltid positivt efter slutad elektrolys. 



6. Järnluitod. 



Blott tvä analyser utfördes, båda med arseniJcstpiir/hef. Vätesvavleutvecklingen 

 var starkare än vid någon av de föregående katoderna. De vid försöken använda 

 järnelektroderna voro etsade. 



1 



utgiven As 



Funnen As 



Differens 



mg 



mg 



mg 



7o 



5.000 



4.929 



— 0.071 



~ 1.42 



5.O0O 



4.9(;i 



~ 0.039 



— 0.78 



Järn är således som katodmaterinl underlägset alla de förut undersökta me- 

 tallerna. 



7. Knppar]<:atod. 



Även med detta katodmaterial utfördes blott ett fåtal analyser, samtliga med 

 arseniksijrlighet. Vätesvavleutvecklingen var måttlig, mindre vid polerade än vid 

 etsade elektroder. 













Katodens 



Utgiven As 



Funnen As 



Differens 



ytbeskaftenhet 



mg 



mg 



mg 



"/o 



etsad 

 polerad 

 » 



5.001 

 5.001 

 5.001 



4.797 

 4.957 

 4.961 



— 0.204 



— 0.044 



— 0.040 



— 4.08 



— 0.88 



— 0.80 



* Nygjuten katod, ej etsad efter gjutningen, blank. 



