Areeniksyras och arseniksyrlighets elektrolytiska reduktion 



seniklösningens införande, att de från katoden uppstigande gasblåsorna blevo mycket 

 små, så att vätskan antog ett nästan mjölklikiiande utseende. (Detta fenomen be- 

 tecknas i det följande såsom »gasemulsiou».) Efter någon tid blev gasutvecklingen 

 åter normal. 



utgiven As 

 nig 



Funnen As 

 nig 



Differens 

 mg »/o 



2.000 



2.001 



+ 0.001 



4- 0.05 



, 2.000 



2.005 



-|- O.005 



+ 0.25 



4.000 



3,9ÎK3 



— 0.004 



— 0.10 



4.000 



3.;«7 * 



— 0.013 



- 0.32 



5.000 



5.008 



+ 0 008 



+ 0.1C 



5.000 



4 



— Oool 



— 0.02 



11)000 



10.007 



4 0.007 



4- 0.07 



lO.OOO 



ft. 993 



— 0.007 



— 0.07 



20.00 



19.98 



— 0.02 



— 0.10 



20.00 



19.99 



— 0.01 



— 0 05 



50 00 



50.04 



+ 0.0t 



+ 0.08 



50.01 



50.01 



+ 0 



+ 0 



Årseniksyra i mängder moti^varande 5 — 50 mg As Jean således på detta sätt 

 bestämmas med en noggrannhet av ± O.i "/o. Vid mindre mängder blir det procen- 

 tiska felet något större på grund av de oundvikliga titreringsfelen (jfr. sid. 17). 



Vid två analyser med 5.000 mg As avbröts elektrolysen efter 30 minuter. Det 

 i dessa fall utvecklade arsenikvätet motsvarade resp. 4.985 och 4.943 mg As; såle- 

 des är det nödvändigt att låta elektrolysen pågå 1 timme. 



För att få en föreställning om reaktionens hastighet ävensom någon inblick i 

 dess mekanism utfördes följande försök: I en elektrolysapparat av den vanliga typen 

 försågs krantrattens utloppsrör med ett nedtill omböjt förlängningsrör, som räckte 

 ända ned till kvicksilverytan. Sedan apparaten beskickats med svavelsyra och 

 arseniksyra, motsvarande 20.00 mg As, och absorptionsapparaten tillkopplats, utdrevs 

 luften medelst en kolsyreström, som under 10 minuter inleddes genom krantratten. 

 Därpå stängdes kranen, strömmen slöts, och elektrolysen fick pågå under 10 minuter 

 varefter kolsyra åter genomleddes under 5 minuter för att fullständigt överföra 

 arsenikvätet till absorptionsapparaten. Katodrummets hela innehåll hälldes därpå 

 i en skiljetratt, kvicksilvret skildes från svavelsyran, tvättades några gånger med 

 vatten (utan häftig skakning) och infördes ånyo i elektrolysapparaten, där det över- 

 göts med ny syra. Sedan luften utdrivits med kolsyra, elektrolyserades ånyo under 

 1 timme för bestämning av den i kvicksilvret befintliga arseniken enligt den av 

 förf. tidigare beskrivna kvantitativa spegel metoden Svavelsyran från den första 

 elektrolysen jämte det vatten, varmed kvicksilver och katodrum tvättats, utspäddes 

 till 100 ccm; 50 ccm av denna lösning försattes med överskott av bikarbonat samt 

 med stärkelselösning. Vid tillsats av en bråkdel av en droppe n/20 jodlösning 



* Vätskenivån i katodrummet sjönlc under elektrolysen. 



5 



