III. 



Komparativa undersökningar angående katodmaterialets 



inflytande. 



Såsom framgår ur den förut meddelade litteraturöversikten, äro alla tidigare 

 publicerade undersökningar av katodmaterialets inflytande på den elektrolytiska 

 reduktionen av arsenikens syreföreningar utförda med mycket små arsenikkvantiteter 

 och medelst en metodik, som särskilt i fråga om det bildade arsenikvätets bestäm- 

 ning måste betecknas som mer eller mindre bristfällig (jfr. sid. 4, 5). Sedan vi ge- 

 nom ett stort antal bestämningar med kvicksilver som katodmaterial övertygat oss 

 om tillförlitligheten av den ovan beskrivna metoden för arsenikvätets absorption 

 och bestämning, beslöto vi oss för att använda densamma även vid de komparativa 

 undersökningarna av andra katodmaterial. En nödvändig förutsättning för dess 

 brukbarhet för detta ändamål var emellertid, att den vid frånvaro av arsenik ut- 

 vecklade vätgasen ej innehöll några jodreducerande ämnen (t. ex. kolväten), vilka 

 ej kvarhöllos av blyacetatpapperet. Mai och Hurt uppgiva sig hava funnit, att 

 katoder av såväl zink som åtskilhga slag av handelsbly vid elektrolys avgiva kol- 

 väten, som reducera silvernitratlösning. Nedan anförda blindförsök med ett antal 

 olika metaller visa emellertid, att en felkälla av nyssnämnda art ej förefinnes. Vid 

 dessa försök pågick elektrolysen 7^ timme, utom vid bly- och järnkatoderna, där 

 tiden var 1 timme. Strömstyrkan var alltid 3 amp. Beteckningarna äro de samma 

 som å sid. 18. 



Katodmaterial 



III 



As.,03 



J, obs. 



J, ber. 



Cu 



1.006 



5.07 



5.05 



5.04 



Fe 



1.008 



9.98 



9.90 



9.90 



Ni 



1.006 



5.10 



5.08 



5.07 



Pb 



1.012 



9.67 



9.56 



9.5.5 



Sn 



1.006 



5.07 



5.04 



5.04 



Zn 



1.006 



5.05 



5.03 



5.02 



De vid dessa försök använda bly-, järn- och nickelelektroderna bestodo av 

 vanliga liandelssorter av dessa metaller, de övriga av rent material. 



