30 



Otto Gertz 



neiira iilmi L. [Houard: 2067]'. — Ystads sandskog, Skurup, Klågerup, Lund (bota- 

 niska trädgården), Eslöf, Sjöholmen vid Ringsjön, Hörby, Linderöd, Esphult, Skära- 

 lid, Ramlösa. 



Ulmus foliacea Gilib. 



1. Stora, punglika gallbildningar på bladets öf versida, förorsakade af Tetra- 

 )ieura tdmi De Geer. [Houard: 2048]. — Råby (Ringsjötrakten). 



2. Tillbakarullning af den förtjockade, blekta bladkanten, förorsakad af Schizo- 

 neura ulmi L. [Houard: 2050]. — Alnarp (å /. suherosa Moench.). 



Ulmus laevis Pall. 



Små, klotrunda cephaloneer på bladets ofvansida, förorsakade af Eriophyes 

 brevipnnctaius Nal. [Houard: 2056]. — Lund (botaniska trädgården, Tunaparken), 

 Bj erred. 



Urticaceae. 



Urtica dioiea L. 



Grönhvita, broskiga förtjockningar å bladskifvan, framkallade af Perrisia ur- 

 ticae Perris. [Houard: 2095]. — Ystads sandskog, Bingsmarken, Dybeck, Hassle 

 Bösarp, Näsbyliolm, Svaneholm, Kallsjö, Malmö, Lomma, Söderhvidinge, Dagstorp, 

 Dalby hage, Ringsjötrakten, Linderöd, Skäralid, Rainlösa. 



Polygonaceae. 



Rumex Hydrolapathum Huds. 



Lokal krusuiug eller veckning af bladskifvan, åtföljd af rödfärgning å det de- 

 formerade partiet: Aphid. [Houard: 2117]. — Bingsmarken, Kallsjö. 

 Rumex domesticus Hn. 



Lokal krusning eller veckning af bladskifvan, åtföljd af rödfärgning å ifråga- 

 varande bladparti: Aphid. [Houard: 2116]. — Skurup, Esphult. 

 Rumex congloineratus Murr. 



Skottaxeln obetydligt förtjockad med larvkammare i märgen; cecidiet sannolikt 

 härrörande af Ajnon violaceum Kirby. — Malmö. 

 Rumex Acetosa L. 



Skottaxeln obetydhgt förtjockad med larvkammare i märgen: Apion violaceum 

 Kirby. [Houard: 2138]. — Skurup. 

 Rumex Acetosella L. 



Oregelbundna ansvällningar af rötterna, sannolikt förorsakade af Sesia sp. 

 [Houard: 2131]. — Dalaled (Skurups s:n). 



' I TeägÅedhs arbete öfver Sveriges skogsinsekter (Stockholm 1911) ha dessa båda, å Ulmus 

 aHinäiit uppträdande cecidozoer felaktigt identifierats. Scldzoneura ulmi går sålunda under namnet 

 Tetraneura ulmi, medan den verkliga Tetraneura ulmi bestämts såsom Schizoneura lanuginosa Hae- 

 TiG, en art, som emellertid har sydligare utbredningsområde och icke torde hafva anträffats i 

 vårt land. Den seuare förekommer t. ex. i Pfalz, där den sommaren 1914 iakttogs af mig i mängd 

 vid Neuhofen (stranden af Alt-Rhein). 



