Artis obstetricife professionen i Lund 1783 — 1918 



33 



Det syntes därför klart, att den bästa lösningen av förevarande problem låg 

 i indragning av barnmorskeundervisuingen. Häremot yttrades visserligen betänk- 

 ligheter i lasarettsdirektionen, men sedan man tagit kännedom om de anförda 

 skälen, instämde direktionen för sin del i förslaget, »såvida icke barnmorskeunder- 

 visuingen i Lund kunde bli likställd med den i Stockholm och Göteborg». Saken 

 underlättades i någon mån därigenom, att barnmorskeläraren förklarade sig villig 

 att avstå sin lön till anställande av de sköterskor, som bleve behövliga i och med 

 barnmorskeelevernas försvinnande. 



Samtidigt härmed förbereddes den andra stora förändringen: iuförande av 

 fullständig MinisJc undervisning i ohsteirik och gyneliologi i Lund för blivande läkare. 

 I det föregående har jag skildrat denna undervisning under Prambergs och Asks 

 tjänstetid; under den förra endast teoretisk och under den senare mycket ofull- 

 ständig. Olägenheten härav för de blivande läkarna förminskades visserligen därav, 

 att de voro skyldiga att sedermera tjänstgöra 4 månader vid obstetrisk-gynekologiska 

 kliniken i Stockholm. Men det kunde icke vara förenligt med Lundafakultetens 

 intressen att på detta sätt intaga en underordnad ställning i ett för alla läkare 

 så viktigt ämne som förlossningskonsten, liksom det måste anses som en dålig 

 statshushållning att avlöna en professor i Lund utan full undervisning och utan 

 fullt ansvar för denna. Redan av dessa skäl var en ändring i hög grad påkallad. 



Strävandena gingo därför ut på, att medicine kandidater skulle få rätt att 

 tjänstgöra på barnbördshuset i Stockholm eller Lund efter fritt val. Detta skulle 

 medföra fördelar för alla parter: för de studerande, för fakulteten, för den ofta 

 överfyllda Stockholmskliniken, och det kunde dessutom väntas höja intresset för 

 undervisningen hos professorerna själva, som nu kunde tävla ora att var i sin stad 

 göra denna undervisning så god som möjligt. 



Ett gynnsamt tillfälle att genomföra förändringen kom, då vid denna tid fråga 

 väcktes om reformering av de medicinska studierna. Från Stockholm hördes vis- 

 serligen en röst, som ansåg, att huvudstadskliniken ensam vore tillräcklig för den 

 obstetrisk-gynekologiska undervisningen, och att Lund kunde nöja sig med barn- 

 morskeundervisningen. Men professorn i Uppsala Lindfors vanns för förslaget; de 

 förut anförda skälen voro ock så vägande, och de siffror som ådagalade det kliniska 

 materialets i Lund tillräckligliet så bevisande, att motståndet mot reformen måste 

 uppgivas. Det är ett behov för den, som skriver dessa rader, att tacksamt er- 

 känna det kraftiga stöd, som gavs åt den betydelsefulla förändringen av dåvarande 

 universitetskanslern Erik Gustaf Boström samt av medicinska fakulteten i Lund. 



Allt gick nu väl och på kort tid i lås. Medicinalstyrelsens förslag till ny stadga 

 för barnmorskeundervisningen innehöll förslag om anstaltens upphörande i Lund. 

 Den ^'/ä 1907 medgav Riksdagen, att barnmorskelärarens lön finge användas till 

 avlöning åt sköterskor å barnbördshuset, under förutsättning att tillfälle till klinisk 

 undervisning bereddes medicine kandidater. Den ^"/i« samma år medgav Malmö- 

 hus läns landsting detsamma. Redan den ^7"> fastställde ett Kungl. brev denna 

 ordning, och slutligen kom den ^'^jn samma år den av kanslern fastställda medicin- 



5 



