6 



Jacques Borelius 



under hela året endast 33 patienter, vilket gav anledning till anmärkning från den 

 dåvarande lasarettsöverstyrelsen (serafinierriddarne) och skrivelse med begäran om 

 förklaring, som ock av lasar.-dir:n avgavs. Resultatet blev att nämnda överstyrelse år 

 1785 beslöt, att i enlighet med kgl. brevet av 17 Juli 1776 om sammanslagning av 

 lasarett och hospital, lasarettet i Lund skulle flyttas till Malmö och sammanslås 

 med hospitalet därstädes (Jfr. Wawrinsky, Sveriges lasarettsväsende förr och nu, 

 Sthlin 1906, s. 196). Häremot inlade akad. konsistoriet sin protest och lasar.-direk- 

 tionen synes häller icke hava velat foga sig därefter. »Genom beslut av samt- 

 lige delägarne» d. 31 Mars 1788 nedlades verksamheten på lasarettet tills vidare. 

 Denna åtgärd framtvingades säkerligen utom av de ekonomiska svårigheterna även 

 av Munckska husets tillstånd. Som förut nämnt var huset gammalt och bristfälligt, 

 då det 1768 togs i bruk och nödtorftigt reparerades. Efter 20 års användning som 

 lasarett hade det blivit nästan oanvändbart. Vid lasar. -direktionssammanträdena 

 under 1780-talet återkommer ofta talet om lasarettshusets bristfälliga tillstånd och i 

 [)rotokollet d. 24 Mars 1786 säges uttryckligen, att huset »befinnes vara så förfallet, 

 att det icke kun vidare nytjas utan föregången ombyggnad». 



Förflyttning till Malmö av inrättningen synes icke i fortsättningen hava på- 

 yrkats av serafimerriddarne. Den 1 Sept. 1786 göres i lasar. -dir:n förslag om att 

 till nytt lasarett inköpa »Stallmästarehuset», beläget i den universitetet tillhöriga 

 Paradislyckan och dir:n besluter att giva sin ledamot borgmästaren Sommelius i upp- 

 drag att vid en kommande auktion inköpa huset. Detta hus var byggt till bostad 

 åt universitetets stallmästare enligt en ritning, stadfäst d. 14 Dec. 1743, som finnes 

 i univ. -biblioteket. Paradislyckan benämnes på kartan över Lunds stad av 1783 

 »Akademiens stallgård»; detta hus är på samma karta icke markerat. I slutet av 

 1780-talet synes man emellertid vid universitetet hava uppgivit planen att där för- 

 lägga en stall- och ridinstitution. Stallmästarehuset var väl färdigbyggt, men till 

 ett planerat ridhus på platsen synes man endast hava lagt grunden. V^id auktion 

 d. 22 Januari 1788 inropas stallmästarehuset för lasarettets räkning för en summa 

 av 333 rdr. 32 sk. specie, och den 3 Mars samma år tog lasar.-dir:n vid sitt sam- 

 manträde huset i besiktigande; i protokollet från detta sammanträde finnes ock 

 köpebrevet intaget. 



Den 22 Juni 1791 meddelas i dir:ns protokoll, att universitetet upplåtit en liten 

 del av södra Paradislyckan till tomt, och av prot. d. 15 April 1794 framgår, att detta 

 tomtområde utgjordes endast av en smal remsa från husets båda gavlar, d. v. s. 

 jämt så bred som husets längd (85 alnar) och sträckande sig från detta söderut 

 ned till Paradisgatan — »samt att derjemte rum för afträdeshus lemnas vid östra 

 gaveln». — Detta tomtområde avgränsades sedan medels enkla lermurar med bräd- 

 tak, sträckande sig sålunda från husets gavlar ned till gatan. 



Over själva stallmästarehuset, sådant det var, då det inköptes, finnes alltså 

 den nämnda ritningen av 14 Dec. 1743, varav framgår, att det var ett ganska solitt 

 envåningsstenhus med stadiga, tjocka murar. Husets längd var 35 alnar och bredd 

 19 alnar. Det var beläget på den plats, där nuvarande ögonavdelningen är belägen. 



