Jacques Börelins 



men säkeiligeii också på grund av det kända kungabrevet uv 1Ü Okt. 1765 till 

 landshövdingar och konsistorier ang inrättande av egna lasarett i de olika länen, 

 sammankallade landshövdingen Adlerfelt i Malmö ett allmänt möte till Malmö d. 20 

 Mars 1766 och uppmanade de fyra stånden samt Lunds universitet att sända repre- 

 sentanter, varjämte den kände läkaren prof. Eberhard Rosén (Rosenblad) i Lund i sär- 

 skild skrivelse inbjöds till mötet. Det första beslutet vid detta möte blev, att ett 

 eijet hisarell för länet skulle inrättas. Sedan Rosenblad redogjort för de fördelar, 

 som skulle följa med inrättningens förläggande till ljund, därvid han på universi- 

 tetets vägnar utlovade Munckska husels upplåtande som lokal för inrättningen och 

 vidare räntan av nosocomii fonden och avkastningen av den s. k. Hunnerups- 

 uiarkeii, så beslöts enhälligt att förläjga länets lasarett i Lund, vilket ock senare 

 genom kgl. brev av d. 6 Okt. 1767 fastställdes. 



Det Munckska huset blev alltså det första lasarettslmset i Lund. Huset var 

 ett vanligt boningshus och använt såsom sådant längre tid, t}' det beskrives som 

 ganska bristfälligt, då det skulle tagas i bruk som lasarett, samt i behov av grundlig 

 reparation av timmerman och snickare. 



Storleken av hus och tomt framgår av bifogade karta över Lund från år 1783 

 (fig. 1), där fastigheten n:o 20 är betecknad som »lazaretshus och tomt». Tomten 

 är ganska stor, omfattar c:a 2,830 kv. -meter, huset är litet, upptager en yta av 

 endast c:a 176 kv. -meter, med en längd av c:a 22 meter och bredd av c:a 8 meter. 

 Huset låg inne på tomten i dess östra del ett stycke från Paradisgatan. I gatu- 

 linjen i nordvästra delen av tomten låg enligt samma karta ett något större hus, 

 men efter vad som säges uti § 2 av lasaretts-direktionens protokoll d. 1 Sept. 1785 

 om »hyresmännen i västra Munckska huset», framgår tydligt, att detta hus var 

 uthyrt och att alltså det östra huset inne på tomten ensamt var lasarettshus. 



Någon ritning av detta hus eller beskrivning av dess yttre eller dess inred- 

 ning har jag icke kunnat finna. En dylik har ock föga intresse. Det var utan 

 tvivel ett vanligt envånings boningshus, litet och smalt, säkerligen ganska primitivt 

 och obekvämt inrett. Enligt professor Rosenblads första förslag skulle lasarettet 

 rynmia 6 sjuk[)latser. De ekonomiska resurserna beräknades emellertid ej kunna 

 räcka för detta antal, vårföre man måste inskränka sig till 2 sängar. För två sjuk- 

 sängar var alltså det första lasarettet inrättat. Dessa två platser voro friplatser 

 och det var bestäubt, att endast sjuke från städerna och från de härad, som 

 lämnade bidrag till lasarettets underhåll, rtngo intagas. Ar 1769 beslöts att även 

 betalande sjuke kunde intagas för 1 dir smt om dagen i ett för allt. Från början 

 av 1775 är sängantalet 4 och år 1776 i Maj bestämmes, att 6 kunna intagas fritt 

 och dessutom 2 som hålla sig själva. Under de första åren meddelades i Lunds 

 Veckoblad redogörelse för intagna patienter med nanm och sjukdom och resultat 

 av behandlingen(l). 



Lasarettets ekonomi vilade på mycket osäkra fötter och år 1782 synes det 

 hava sett mycket betänkligt ut; i (lir:n föreslogs, att sjukantalet skulle minskas och 

 lasarettets räkenskaper och hela ekonomi noggrant revideras. Ar 1784 vårdades 



