I Augusti 1768 öp[)imdes i Lund ett länslasarett för Mahoölius län. Händelsen 

 fogar sålunda, att detta lasarett, som ehuru icke direkt hörande till universitetet 

 dock, såsom vi i det följande skola tinna, ända från sin u[)i)komst och allt framgent 

 varit intimt förbundet med detta och även nu så är, kan samtidigt med detsammas 

 250-kï?, jubileum fira 150-kvs jubileum. ^ Lasarettets lokal var det s. k. M/inckska 

 huset och tomten, belägna i hörnet av Piiradisgatan och Kyrkogatan d. v. s. där 

 nu, år 1918, universitetshusets västligaste del med aulan är belägen. Detta lius 

 med tomt hade redan år 1749 av universitetet inköpts i och för ett »noso- 

 comium acaderaicum». Likasom i Uppsala hade man nämligen även i Lund redan 

 tidigt under 1700-talet varit betänkt på att anskaffa ett dylikt för den medicinska 

 undervisningen. Man hade samlat medel och lagt upp en fond, den s. k. noso- 

 comiifonden, vilken år 1766 uppgick till något över 3,000 dir smt. Vidare hade 

 genom ett kungl. brev av 21 Juli 1756 årliga räntan av den s. k. Hunnerups- 

 marken ställts till akad. konsistoriets disposition som bidi'ag till ett lasarett eller 

 nosocomium under villkor dock »att såväl stadens och landets som ock academiens 

 fattiga härutinnan underhållas». Ett eget nosocomium hade dock aldrig kommit 

 till stånd; de ekonomiska resurserna voro påtagligen för små, och univ.-kanslern 

 Löwenhielm avråder i brev av 4 Febr. 1766 på det allra bestämdaste att universi- 

 tetets egna knappa och klena tillgångar skulle riskeras för en dylik inrättning. »Af allt 

 mitt hjerta», skriver kanslern, »skall jag gerna anse en sådan inrättnings istånd- 

 sättande, men jag afråder alldeles, att academien skall söka göra det till sitt verk, 

 eller såsom academien tillhörigt eller med academien förknippadt». Fördelen för 

 medicine studiosi kan ändå, menar kanslern, erhållas om ett länslasarett förlägges i 

 Lund, vilket man bör arbeta för genom ski'ivelse till landshövdingarna i de skånska 

 länen och genom att från universitetet utlova bidrag till ett dylikt lasarett. Det 

 synes sålunda vara Löwenhielm, som givit första uppslaget till den än i dag be- 

 stående för Lund i viss mån säregna förbindelsen mellan länets lasarett och uni- 

 versitetet. Möjligen alltså på grund av påstötning från universitetsmän i Lund, 



' I detta arbete avhaiidlaM vilsentligen, såsom undeiliteln anger, endast lasarettsbyggnadernas 

 historia. Andra brottstycken av lasarettets historia äro beskrivna i följande arbeten: J. Bokeuus, 

 Årsberättelse från Mahnölius läns sjukvårdsinrättningar för år 1900. Historik ss. 1 — 52. — J. Bore- 

 Lius, Institiituni clinicam i Lund, ett 100-års minne. Hist. ïidskr. f. Skåneland. Bd 5. — E. Essen- 

 MöLLEE, Anteckningar om artis obstetricise professionen i Lund. Lund 1918. 



