Professorn i fysiologi vid Lunds universitet Magnus Blix' lijarna 



19 



gyri tor-euas genom en förbiudelsevindel. Från gyrus liippocampi Iftr gyrus 

 lingualis tvänne vindelrötter. 



Lohus occipitalis {O) är begränsad såsom oEvan nännits. Dess mediala del, 

 cuneus (Ca), visar två sagittalt ställda vindelpartier, skilda från hvarandra genom 

 en ganska djup fåra. Själfva polspetsen utgöres af ett af fåror odeladt vindel- 

 parti, som genom fissura calcarina's i en linje ställda slutgrenar starkt afgränsas mot 

 gyri lingualis et fusiformis och utgör en på innei'sidan markerad jänuismal och 

 lång f/i/rns juAnris. Den sanunanliänger emellertid med gyrus fusiformis. Hela 

 partiet ger intrycket af en omsljäl[)niiig bakåt och nedåt af den dorsala ytan af 

 loben. Denna yta är vindelrik, och man kan särskilja en yijrus occipitalis lateralis 

 under fåran af samma nanjn. 



Den vänstra hemisfären. 



I. Rhlnencephalon, 



Bulbus och tractus olfactorius visa ej något anmärkningsvärdt. Lika litet 

 trigonum, gyrus olfactorius, substantia peiforata antei'ior och tubei'culum olfactorium. 



Gyrus hippocampi (H) är fylligare utvecklad på vänster sida än på höger och 

 är här ganska prydligt försedd med verrucce gyri olfactorii. Sulcus rhinence|»hali 

 inferior är ej så väl utvecklad som på höger sida. Fissura rliinica (fr) börjar 

 grund vid poldelen af lobus temporalis men fortsätter djup och öfvergår ej i 

 fissura collateralis utan är skild från denna genom en (jyrus rhinencephalo- fus if armis 

 (///''), som har sin riktning framåt. Fissura collateralis tar sin början bakom 

 nämnda bryggvindel, sammanhänger med sulcus temporalis inferior och fortsätter 

 in i occipitalloben. Gyrus hippocampi står genom en främre och en bakre rot, 

 gyri rhinencephalo-linguales anterior et [)osterior, bakåt i. förbindelse med gyrus 

 lingualis. Isthmus är djujit belägen och står med sin spetslormiga djupa del i 

 förbindelse med g^'rus hipi)ocampi, träder så mer och mer i dagen men öfvergår 

 n^era plötsligt i den ytliga gyrus cinguli, som här upi)åt begränsar truncus fissurœ 

 calcarinte. Den med isthmus samnnuihängande delen af gyrus cinguli sträcker sig 

 i riktning u[)påt bakåt och blir en förbindelsebrygga med pnecuneus samt tilltager 

 i bredd uppåt. Sulcus suhparictalis {sp) är en direkt fortsättning af sulcus collate- 

 ralis, afbruten endast af en smal vindel vid praîcuneus' mellersta del, där likväl 

 en grund insänkning antyder förbindelse mellan sulcus subparietalis' båda afdel- 

 ningar. En tvärfåra af sulcus subparietalis når upp till och öfver hemisfärens 

 kant och fortsätter [)å hjärnans öfre yta. För resten utgå flera tvärfåror från sulcus 

 subparietalis både uppåt och nedåt i gyrus cinguli. Sulcus cinguli {sc) kan dels 



