6 



Ivar Broman 



des såsoin TrigeiniDUSgreoar. Döllken (1909) och Johnston (1913) anse emellertid, 

 att föregående författare begått ett misstag, då de tolkat Jacobsonska organets 

 känselnerver såsom grenar från N. Trigeminus. Enligt dessa forskare utgöra de 

 ifrågavarande nerverna ändgrenar till den förut obekanta Nervus termimdis. Denna 

 nerv, som har sitt ganglion beläget antingen samladt på mediala sidan af Bulbus 

 olfaotorius eller fördeladt utmed nästan hela nerven, är enligt Johnston med säker- 

 het en känselnerv. Huruvida den dessutom innehåller vaso-motoriska nerver, anser 

 J. vara oafgjordt. Nervens, perifera del förlöper oftast i så intim förbindelse med 

 Jacobsonska organets luktfibrer (= Nervi vomero-nasales), att den ej är isolerbar 

 från dessa (Johnston, 1913; Mc Cotter, 1913). 



Hos katiineti saknar enligt Klein (1881: 3) Jacobsonska organets lateralvägg 

 flimmerceller i motsats till hvad fallet är hos mursvin och liund (Klein, 1881: l och 

 1882). Artolikheter tyckas sålunda förekomma beträffande lateralväggens epithel. 



Afven beträffande lateralväggens stomme, Balogh's m. fl. författares s. k. 

 »Drüsenwulst», förekomma viktiga artolikheter. Så fann Klein (1881) i detta stomme 

 hos marsvin och kaniti ' utom körtlar äfven typisk kavernös väfnad, d. v. s. ett 

 venöst kärlnät af longitudinellt förlöpande sinuositeter, som korsades af mestadels 

 radierande glatta muskelbundtar. Men hos hunden saknades dylik svällväfnad full- 

 ständigt å motsvarande ställe (se Klein, 1882 s. 307). 



Afven Jdngersen (1881) fann samtidigt med Klein kavernös väfnad i 

 organets lateralvägg hos kanin. Hos 3Ius decnmanus och Sorex vulgaris var i stället 

 en enda stor blodsinus förhanden. 



Aret förut hade Pian a (1880) hos kanin och andra gnagare i organväggen 

 iakttagit en af elastiska fibrer och muskelceller bildad apparat, som han på grund 

 af dess anordning antog möjligen kunna förmedla in- och utaudningsrörelser. 



Uppgiften om en dylik muskelapparat stödjes af Kleins (1881) ofvannämnda 

 iakttagelse af radierande glatt muskulatur mellan de kaveruösa venrunnnen i orga- 

 nets lateralvägg hos marsvin och kanin. Men hos hunden saknas enl. Klein (1882) 

 dylika radierande muskelbundtar; de i organets lateralvägg longitudinellt förlö- 

 pande kärlen (mestadels vener) omgifvas dock af cirkulärt anordnade, glatta muskel- 

 bundtar. 



Hos råttan sökte Jüngebsen (1881) efter den af Piana omnämnda muskel 

 apparaten; dock utan att däraf kunna fiima ens det ringaste spår. Men Herzpeld 

 (1889) fann hos samma djur dels ett starkt lager ringformigt anordnade glatta 

 muskelceller omkring den ofvannämnda blodsinus (som af honom betecknas såsom 

 en i'f^sinus) och dels glatta muskelceller »überall zerstreut in dem Bindegewebe, 

 welches den Sinus umgiebt>' ; och v. Mihalkowics (1899) beskrifver hos musen 

 «longitudinal verlaufende weite Venen», »zwischen welchen viele glatte Muskelzellen 

 in radiärer Richtung zur lateralen Wand des Kanals ziehen». 



»Aber derartige Einrichtungen sind», säger Seydel (1895) »keineswegs allgemein 

 verbreitet». 



' Hos kaum hade svällväfnad i organets lateralvägg redan förut iakttagits af I.öwk 1878. 



