Om de kirm-giska metoderna för Yidp;niiig af cervikalkanalen och modermnnnen 



23 



kirurgiskt skolade läkaren att snabbt tömma uterus geuom att öppna främre fornix 

 vaginae och i medellinjen klyfva den främre cervixväggen och det undre uterin- 

 segmentet. 



I ett föredrag i Gebh. Ges. zai Berlin den 10 Jan. 189G rekommenderade han 

 samma operation för fall, i hvilka rubbningar i fcirlossningen efter vaginaefixur icke 

 på annat sätt kunde beherrskas. Redan vid detta tillfälle skizzerade han i korthet 

 operationens teknik och lät i sitt anförande lysa fram en förhoppning om ett ännu 

 vidsträcktare indikationsområde för densannua. Han säger nemligen bl. a.: »Der 

 vaginale Kaiserschnitt ist meiner Ansicht nach — — — in den Fällen indicirt, wo 

 bei geschlossenem und nicht dilatirbarem Cervix ernste Lebensgefahr für die Mutter 

 oder (in selteneren Fällen) für das Kind auftritt.» 



I juli samma år utkom monografien »Om det vaginala kejsarsnittet», i hvil- 

 ken DÜHRSSEN utförligare beskref tekniken, med klart förutseende uppdrog de vida 

 gränserna för operationens användning och meddelade berättelsen om ett fall, som 

 han den 24 april 1896 hade opererat. 



Hans skildring af operationens teknik återfinnes på annat ställe (Kap. III). Indi- 

 kationerna satumanfattade han på följande sätt: 



1. Abnormiteter i cervix uteri och det undre uterinsegmentet, cervixcancer, 

 myom i cervix och det undre uterinsegmentet, rigiditet i hela cervix, stenos i cer- 

 vix och de angränsande delarna af vagina, partiell sackförmig utbugtning af den 

 nedre delen af lifmodern. 



2. Lifsfarliga tillstånd hos modern, som kunna undanrödjas eller mildras ge- 

 nom lifmoderns tömning, sjukdomar i respirations- och cirkulationsorganen (glottis- 

 oedem, struma, bronchit, pneumoni, lungtuberkulos, pleurit, hjertfel), njursjukdomar 

 (eklampsi, uraemi, förtidig lösning af placenta). 



3. Lifsfarliga tillstånd hos modern, som sannolikt komma att leda till hen- 

 nes död. 



Den entusiasm, med hvilken Dührssen lancerade sitt vaginala kejsarsnitt, de- 

 lades emellertid icke af samtidens ledande obstetriker. Vid sekelskiftet hade af kon- 

 servativa vaginala kejsarsnitt utförts endast några få, af Dührssen sjelf, Braun v. 

 Fernwald, Spinelli, af radikala operationer (vaginala kejsarsnitt med följande vagi- 

 nala uterusexstirpationer) för cancer uteri något flera, af Winter, Hegar, Pfannen- 

 stiel, Schauta, Döueklein, Olshaüsen o. a. 



Men i början af 1900 talet började operationen vinna terräng. Ar 1902 med- 

 delade BüMM en serie på 11 fall, som han med godt resultat underkastat vaginala 

 kejsarsnitt. Hans auktoritet, och kanske ännu mera den förenkling af tekniken, 

 som han vid samma tillfälle angaf, förmådde andra obstetriker att i större ut- 

 sträckning försöka sig på operationen, och redan år 1904 kunde Dührssen samla 

 icke mindre än 78 fall af konservativt och 39 af radikalt vaginalt kejsarsnitt. Ar 

 1906 hade antalet publicerade fall stigit till resp. 201 och 47. Af dessa stammade 

 det öfvervägande flertalet (154 resp. 36) från Tyskland och Österrike. 



