30 



John Olow 



man kalla hvarje extraktion, t. ex. med tång, lor kejsarsnitt, oin den blott utfördes 

 efter incisioner i den ännu icke fullsttäudigt vidgade moderinininen. 



Deremot motsvarar definitionen i»å >'det vaginala kejsarsnittet» fullständigt de- 

 finitionen på >^ accouchement forcée», både så som den gifves af de gamla läroboks- 

 författarna och så som Diährssen mera subjektivt och godtyckligt formulerar den. 

 »Visserligen är det vaginala kejsarsnittet en bättre form af accoucliement forcée än 

 de förut brukade metoderna, men en viss 'våldsamhet' kan dock icke frånkännas 

 en operation, som sätter så stora och så starkt blödande sår, som den ifrågavarande 

 gör. Wenn eine jede, mit dem scharfen Messer gemachte Wunde als 'nicht gewalt- 

 sam' angesehen würde, müsste es auch zu guter Letzt nicht die mit einem scharfen 

 Fallbeil oder einen scharfen Schwert ausgeführte Entliauptung sein.» (!) 



Slutligen föreslår Hofmeier bl. a. som namn i stället för »det vaginala kejsar- 

 snittet» »den DüHRSSENska metoden». »Bei der grossen Anzahl von Dührssen (nach 

 seinen eigenen Ausführungen) erfundenen und in die Praxis eingeführten Methoden 

 müsste sie allerdings, um Verwechslungen vorzubeugen, noch ein weiterer Zusatz 

 charakterisieren.» 



Ledd af samma uj)[)fattning, om h vad som bör anses vara det väsentliga i be- 

 greppet »Sectio cœsarea», som den af Hopmeier företrädda, ville Skutsch reservera 

 benämningen »vaginalt kejsarsnitt» för den operation, som någon enstaka gång 

 kan komma i fråga vid retroflexio uteri gravidi, och som består i laparotomi 

 genom bakre vaginalväggen, incision genom bakre corpus uteri-väggen, tömning af 

 uterus och suturering af snitten-^. 



Hvilken den allmänna uppfattningen om innebörden af namnet »sectio cse- 

 sarea» än må ha varit »under många århundraden», är emellertid den nuvarande 

 icke den, för hvilken Hofmeier och Skutsch sålunda för ett 10-tal år sedan gjorde 

 sig till tolkar. Ingen tvekar väl numera att tillerkänna t. ex. de af Latzko-Döder- 

 lein-Küstner utförda operationerna rätten till namnet kejsarsnitt, ehuru vid dem 

 hvarken peritonealhålan öppnas eller uterussnittet lägges i corpus. Med samma rätt 

 som den extraperitoneala, cervikala metoden kan alltså den vaginala göra anspråk 

 på benämningen kejsarsnitt. 



HoFMEiERs motivering för im-angerandet af »Dijhrssens metod» i operations- 

 gruppen accouchement forcée förefaller även något egendomlig, om man med hvar- 



^ På detta ställe kan kanske förtjena anmärkas, att den operation, för hvilken Skutsch så- 

 lunda viWe reservera benämningen »vaginalt kejsarsnitt», ehuru redan för längesedan föreslagen 

 (se Lauverjat, sid. 27) för första gången, i något modifierad form, utfördes af en svensk kirurg, 

 Gustaf Wennerström, år 1896. I ett fall af »retroversio uteri gravidi cum incarceratione», med 

 dödt foster, gjorde W. en »kolpohysterostomi», som han beskrifver på ungefär följande sätt: Den 

 bakre vaginalväggen drogs ned och inciderades högt uppe, alldeles vid cervix. Peritoneum och 

 dess omslagsställe blottlades och drogos ned, bakre uterusväggen inciderades, och öppningen vid- 

 gades trubbigt, tills den släppte igenom 2 fingrar. Genom denna öppning extraherades ett 15 em. 

 långt, macereradt foster, den fullkomligt aflösta placenta och 2 rondskålar blodkoagler. Såret tampo- 

 nerades med jodofornigas, och ett drainrör lades in i uterus ända upp till fundus. 



