ö Fritz Ask 



Det visar sig nämligen, att latinarne bliva närsynta i vida större utsträckning än 

 realisterna. Sålunda har jag funnit, att bland 966 latinare och 1,665 realister resp. 

 18,8 "/o och 13,3 '"o voro myoper, bland 136 och 138 i översta klassen resp. 20,6 7o 

 och 15,9 "/o; vid kontrollundersökningar å officcrsvolontärer, som avlagt student- 

 examen å resp. linier, voro mina motsvarande siffror 22,7 7o och 13,1 °lo (av 88 

 och 114 undersökta ögon ^). Härmed fullkomligt överensstämmande i'esultat kunna 

 avläsas ur Keys ^ och framgå av Widmarks ^ undersökningar. 



En högst avsevärd förskjutning bland eleverna till förmån för realisterna har 

 ägt rum under den tidsrymd, undersökningsserien omfattar. Realisterna utgjorde 

 1883 endast 16,3 ''/o av samtliga lärjungar i den högsta klassen. Sedermera sti- 

 ger denna siffra kontinuerligt (40,1 7" 1901) och når sitt maximum, 59,4 7o, år 

 1908, för att under de därpå följande åren ånyo sjunka något (lägst 53,6 °/o år 

 1912) till förmån för latinarne. Det har i detta sammanhang sitt intresse att be- 

 märka, det de båda grafiska tabellerna 1 (s. 7) och 2 (s. 10) giva tillkänna vid 

 ungefär samma tid en viss liten tendens till förnyad ökning av myopien. Förskjut- 

 ningen i relationen mellan realister och latinare utgör av allt att döma en viktig 

 faktor till förklaring av närsynthetens minskning. 



En annan torde nog då vara att söka däruti, att även å den klassiska linjen de 

 s. k. realistämnena vunnit terräng på bekostnad av de andra. Jämlikt 1905 års läro- 

 verksstadga får t. o. m. latinet »bortväljas» på latinlinjen. Vidare har relationen 

 mellan »halvrealister» och »greker» ändrats till förmån för de förstnämnda. »Gre- 

 kerna» utgjorde nämligen år 1883 40,4 "/o av samtliga lärjungar å den klassiska 

 linjen. Genom en ganska kontinuerlig förskjutning sjunker sedan denna siffra till 

 19,7 7« är 1912, för att under de därpå följande åren ånyo stiga något, till 2B,l 7» 

 år 1915. 



Realisternas skolarbete är säkerligen till sin beskaffenhet mindre ansträngande 

 för själva synorganet än latinarnes; deras daghga arbetstid torde vara något kortare. 



Även vissa förhållanden med avseende på hemmets bildningsnivå och ekonomiska villkor 

 skulle härvidlag kunna tänkas spela en viss roll: »Till äventyrs rekryteras den helklassiska linjen 

 i större utsträckning än de övriga från samhällslager, i vilka kunskaperna om ögonhygienena 

 fordringar och medlen att tillgodose dessa fordringar äro relativt små» (Gullstkand *). 



Under de sista åren har jag haft uppmärksamheten riktad på det sålunda framkastade spörs- 

 målet. I min praxis har jag (1 feb. 1915 — 1 juni 1918) haft till behandling ett jämförelsevis stort antal 

 närsynta akademiska medborgare (i åldern 20—29 år), vilka (såvitt detta låter sig bedöma utan mera 

 ingående personlig kännedom om förhållandena) med avseende på sin extraktion tyckas hava tillhört 

 den ovan åsyftade kategorien. Jag har nämligen antecknat icke mindre än 48 sådana patienter med 92 

 närsynta ögon; närsynthetsmedium (beräknat jäml. nedan ss. 12, 15 och 18 angivna principer) har ut- 

 gjort 2,23 D, medelfelet + 0,17. Deäsa siffror stämma, som synes, ganska nära med de motsvarande 

 för cives academici i Tabell II (s. 16) för tidsperioden 1915—17 (2,34 + 0,12 D). Detsamma gäller även 

 för 59 andra akademiska medborgare (i åldern 20 — 29 år), vilka jag vet hava utgått från bildade och 

 relativt välsituerade hem, med 104 närsynta ögon, närsynthetsmedium 2,41 + 0,19 D. 



' Några ögonundersökningar å officersvolontärer. Tidskr. i mil. hälsov. 1906, H. 4. 

 ' L. c. 



' »Om aftagandet af uärsyntheten etc.» 1. c. 



* Sakkunnigutlåtande vid tillsättandet av professuren i oftalmiatrik vid Uppsala Univer- 

 sitet, 1914. 



