Bidrag till i<annedonien om niirsyntlioteiif? förekomst och tjrad 



Speidels' undersökningar å teologie studerande (i Tübingen) hava ådagalagt, att närsyntliet 

 förekommer ungefär lika ofta (60 "/o och 64,5 "/o för resp. 620 och 512 unders, ögon) och utan väsentlig 

 skillnad i graden hos de katolska och de evangeliska teologerna; de förra stamma till sitt stora 

 övervägande flertal (69 °/o) direkt ur arbetare- eller bondehem, i motsats till de senare (med motsv. 

 endast 16 °/o), vilka till ett lika övervägande flertal hava utgått ur bildade hem. 



Ehuru detta visst icke behöver framgå med logisk nödvändighet ur de sålunda anförda pre- 

 misserna, synas de mig dock snarast tala emot betydelsen av hemmets sociala, ekonomiska och 

 bildningsnivå såsom en utslagfällande faktor till förklaring av den olika myopifrekvensen bland 

 klassici och realister — alldeles frånsett nu, huru resp. samhällslager i verkligheten fördela sig pä 

 de olika linjerna. Uppgifterna i den officiella statistiken" läsåret 1915 — IG (om lärjungarnes fäders 

 yrken) ådagalägga nämligen, att föidelningen i regel sker ganska likformigt på resp. linjer, med 

 prägnant företräde för den klassiska, resp', helklassiska, linjen endast för söner av »biskopar och 

 präster». Även ur motsvarande tidigare sammanställningar, vilka förskriva sig från åren 1897 

 och 1885, framgår, att söner av kroppsarbetare och likställde icke heller då gynnat latinlinjen, 

 utan tvärtom uppvisat något högre frekvens och en viss tendens till fortgående stegring på reallinjen. 



Det saknar icke sitt intresse att i detta sammanhang erinra om den ännu ingalunda 

 avlägsna tidpunkt i ärftlighetslärans utvecklingshistoria, då nnvn ansåg skolmyopien visst icke 

 speciellt hota deseendenterna från obildade hem, men däremot alldeles särskilt avkomman inom de 

 bildade klasserna, i det man i närsyntheten ville se ett eklatant exempel på en heretlitärt fixerad, 

 genom generationers studiearbete förvärvad och förvärrad egenskap^! 



WiDMARK * bar särskilt fraaihållit nutidsungdomens tilltagande smak för idrott 

 och friluftsliv som en viktig niyo})iinotverkande faktor; och har vid egna under- 

 sökningar inom ett par särskilt idroltsidkande läroverk (ined resp. 151 ^ 313 ^ och 112 

 undersökta lärjungar) genom fastställande av frappant låg närsynthetsfrekvens (resp. 

 4 7», 2,9 °/o och 3,1 "/o) fuimit en viss bekräftelse på riktigbeten av denna åsikt. 

 Den uttalades ju f. ö., som ovan framhållits, redan av Florman. 



Trots vissa invändningar från olika håll (Steiger Sidler-Huguenin Diaz", 



' L. c. 

 ^ L. c. 



' Jmfr bl. a. förf.: Om närsynthetens etiologi och behandling. Allm. sv. läkartidn. 1909, 

 n:r 28, 29. 



* »Om förekomsten etc.» 1. c. »Om aftagandet af närsyntheten etc.» 1. c. 



° Manliga och kvinnliga (Djursholms skola 1904 och 1908). 

 Manliga (Lundsbergs skola 1908). 



" Särskilt Steiger (Die Entstehung der sphär. Refraktion d. menschl. Auges. Berlin 1913. 

 Streiflichter zur Rlyopiefrage. Zeitschr. f. Augenheilk. XXXVf, 1916) har under senare år sökt hävda 

 uppfattningen av ögats olika refraktionstillstånd såsom utslag för »biologisk variabilitet och funk- 

 tionell brukbarhet» .... sedan verkan av det naturliga urvalet icke längre kan vara eliminering, 

 utan tilldelning till en passande art av sysselsättning». Jmfr bl. a. även Grönholm, Myopi- 

 lärans nuvarande ståndpunkt. Finska läkaresällskapets handlingar, LIX, Mars 1917. Eventuali- 

 teten av ändrad myopifrekvens i skolorna skulle enl. Steiger bero på »en förändring av det 

 folkmaterial, som egnar sig åt lärda studier». Gentemot den snabbt sjunkande myopifrekvensen i 

 våra svenska högre allmänna läroverk kan nog denna förklaring förefalla vågad. I alla händelser 

 har väl t. v. knappast kunnat konstateras någon annan motsvarande och lika snabbt förändrad 

 beskaffenhet av vårt folkmaterial på studiebanan. 



" Kann man durch geeignete Mittel die Kurzsichtigkeit zum Stillstand bringen und die 

 degenerativen Veränderungen derselben verhüten? Arch. f. Augenheilk Ed 79, 1915. 



" Note relative à la myopie des écoliers, III congrès internat, d'hygiène scolaire, III 

 compte rendu, Paris 1911. 



2 



