Bidrag till kännedomen om näisynthetens förekomst och grad 



25 



inflytande av vissa slag av närarbete, vilka påverka ögat tack vare någon bestämd 

 anatomisk byggnadsdetalj, underlaget för den individuella dispositionen — skolmyopien 

 når mycket sällan en sä hög grad som 10 — 12 D; och å andra sidan den mera 

 sällsynt förekommande, mestadels (måhända) höggradiga deletärmyopien, en verklig 

 dege n e rat i on SS j u k d o m (ofta med elakartade komplikationer), vars utveckling 

 och progression icke på samma sätt är bunden till uppväxtåren eller till närarbete. 



I åtskilliga tidigare uppsatser, till vilka jag här kan hänvisa \ har jag sökt hävda 

 den dualistiska uppfattningen av närsyntheten ur etiologisk och patogenetisk, ana- 

 tomisk och klinisk synpunkt. 



De föreliggande undersökningarne synas mig giva en viss liten fingervisning i 

 dualistisk riktning, som jag icke vill underlåta att framhålla. 



Om vi nämligen skulle hava rätt att betrakta skolmyopi och deletärmyopi som 

 tvenne skilda ting, men med ett gemensamt symptom (refraktionsökningen), så vore 

 det ju a priori sannolikt, att gruppen A, de närsynta cives academici, de exkvisita läs- 

 karlarne, i det stora övervägande flertalet fall skulle vara skolmyoper. Deletärmyoperna, 

 som för sitt refraktionsfel mindre eller icke alls vore beroende av studienärarbetet, 

 skulle sålunda företrädesvis vara att söka bland de övriga närsynta inom klientelet 

 (B-gruppen). Om det vidare är riktigt, att den vanliga skolmyopien ytterligt sällan 

 överskrider 9 à 10 D (Tscherning ^) under det att den mindre vanliga deletär- 

 myopien ofta, måhända t. o. m. oftast, når än högre grader, så borde vi kanske 

 särskilt inom B-gruppeu (= vårt manliga myopiska klientel i åldern 20 — 39 år 



TABELL V. 



Sammanställning av antalet undersökta ögon inom resp. myopigrader. 















Nänsj'nthetens grad i 



dioptrier 













Unders. 





































år 







































1 



2 



B 



4 



5 



6 



7 



8 



9 



10 



11 



12 



13 



14 



15 



>15 



Summa 



1872-82 



51 



93 



70 



91 



57 



58 



33 



21 



16 



16 



7 



1 





1 





5 



520 



1883-93 



70 



84 



95 



51 



48 



48 



44 



26 



10 



17 



6 





3 



3 





1 



.506 



1894-1905 



60 



56 



60 



50 



38 



37 



(! 



12 



5 



7 



2 



6 



2 









341 



1906-17 



219 



142 



80 



58 



38 



36 



15 



3 



4 



3 



3 



1 



4 



2 



1 



1 



610 



Summa 



400 



875 



305 



250 



181 



179 



98 



62 



35 



43 



18 



8 



9 



6 



1 



7 



1977 



Procent 



20,2 



19,0 



15,4 



12,0 



9,2 



9,0 



5,0 



3,1 



1,8 



2,2 



0,9 



0,4 



0,5 



0,3 



0,1 



0,3 



100 



1872-82 



76 



48 



54 



21 



39 



32 



17 



20 



15 



7 



2 



8 



12 



2 





19 



372 



1883—93 



77 



81 



48 



32 



29 



18 



22 



14 



5 



16 



1 



10 



8 



7 



8 



23 



399 



1894—1905 



48 



54 



34 



34 



41 



25 



10 



19 



13 



4 



6 



11 



3 



10 



2 



17 



331 



1906-17 



64 



55 



40 



20 



23 



9 



11 



8 



8 



10 



3 



11 



3 



6 



2 



10 



283 



Summa 



265 



238 



176 



107 



132 



84 



60 



61 



41 



37 



12 



40 



26 



25 



12 



69 



1385 



Procent 



19,1 



17,2 



12,7 



7,7 



9,5 



6,1 



4,3 



4,4 



2,1. 



2,7 



0,9 



2,9 



1,9 



1,8 



0,0 



5,0 



100 



' Zur Kontroverse über die Myopieformen, Zeitschr. f. Augenheilk. XVII, 1907. Om när- 

 synthetens etiologi och behandling, Allm. Sv. Läkartidn. 1909, n:r 28 — 29, m. fl. 

 2 L. c. 



